A7-0056/2010
23.3.2010
SPRÁVA
o poľnohospodárstve v oblastiach pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok: osobitné preskúmanie
(2009/2156(INI))
Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Spravodajca: Herbert Dorfmann
PE 430.737v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA.............................................................................................................8
STANOVISKO Výboru pre regionálny rozvoj .....................................................12
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................15
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o poľnohospodárstve v oblastiach pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok: osobitné preskúmanie
( 2009/2156(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o lepšom zameraní pomoci poľnohospodárom v oblastiach so znevýhodnenými prírodnými podmienkami ( KOM(2009)0161 ,
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie, doručené 17. decembra 2009,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanovisko Výboru pre regionálny rozvoj ( A7-0056/2010 ),
A. keďže 54 %, čiže viac než polovica poľnohospodársky využívanej plochy v EÚ je klasifikovaná ako znevýhodnená oblasť,
B. keďže každý členský štát vyčlenil znevýhodnené oblasti, ale v rozdielnom rozsahu,
C. keďže horské regióny (vrátane arktických regiónov na sever od 62. rovnobežky, ktoré sa považujú za rovnocenné k horským regiónom) predstavujú približne 16 % poľnohospodársky využívanej plochy, ale viac než 35 % poľnohospodársky využívanej plochy je klasifikovaných ako tzv. stredne znevýhodnené oblasti,
D. keďže členské štáty klasifikovali tieto znevýhodnené oblasti na základe rôznorodých kritérií, čo podľa názoru Európskeho dvora audítorov
Európsky dvor audítorov: Osobitná správa č. 4/2003, Ú. v.
EÚ C151, 27.6.2003 môže viesť z nerovnakému zaobchádzaniu,
E. keďže iba malá časť podnikov v týchto oblastiach dostáva platby za znevýhodnené prírodné podmienky a keďže výška týchto platieb sa v členských štátoch výrazne líši
od 16 EUR/ha v Španielsku po 250 EUR/ha na Malte ,
F. keďže pre horské oblasti a osobitne znevýhodnené oblasti, ktoré sú definované podľa článku 50 ods. 2 (horské oblasti) resp. článku 50 ods. 3 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), existujú jasné a nesporné kritériá, takže klasifikácia týchto oblasti nebola predmetom kritiky Európskeho dvora audítorov, ani sa jej netýkalo spomínané oznámenie Komisie,
G. keďže osobitná situácia v najvzdialenejších regiónoch si vyžaduje uplatňovanie špecifických postupov, pokiaľ ide o zaobchádzanie s nimi,
H. keďže podpora znevýhodnených oblastí je zásadným prvkom tzv. druhého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky, t.j. politiky zameranej na rozvoj vidieka, a keďže by tak stredobodom diskusie nemali by byť ani regionálne politické ciele ani otázka prerozdeľovania prostriedkov EPFRV,
I. keďže reformou právnych predpisov o podpore znevýhodneným oblastiam a prijatím nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa predchádzajúca kategória stredne znevýhodnených oblastí zrušila a oblasti oprávnené na podporu sa vymedzili ako oblasti „značne znevýhodnené prírodnými podmienkami“,
J. keďže spoločensko-ekonomické kritériá, uplatňované niektorými členskými štátmi pred reformou z roku 2005, sa od tohto času nemôžu používať na odlíšenie od oblastí „pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok“, ale keďže tieto kritériá sa naďalej využívajú vo vymedzení „osobitne znevýhodnených oblastí“, ktoré sú podľa článku 50 ods. 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 1698/2005 oprávnené na podporu,
K. keďže členské štáty majú pri tvorbe svojich národných a regionálnych programov rozvoja vidieka rozsiahle možnosti na predloženie vyváženého súboru opatrení prispôsobeného ich regionálnym podmienkam, a keďže je úlohou členských štátov predložiť vo svojich programoch oblastiam primeranú ponuku pre znevýhodnené regióny,
L. keďže mohlo by sa ukázať, že navrhovaných osem biofyzikálnych kritérií nepostačuje, a keďže navrhovaná hraničná hodnota 66 % plochy by sa nemusela považovať vo všetkých prípadoch za vhodnú na stanovenie skutočného znevýhodnenia tak, aby sa rešpektovala výrazná rozmanitosť vidieckych oblastí EÚ; keďže pestované kultúry, miera investícií a kombinácia pôdnych typov a klímy patria okrem iného medzi faktory, ktoré sú relevantné na stanovenie skutočného znevýhodnenia danej oblasti,
1. zdôrazňuje význam primeranej kompenzačnej platby pre znevýhodnené oblasti ako nevyhnutný nástroj na zabezpečenie poskytovania verejných statkov vysokej kvality, ako je zachovanie obhospodarovania pôdy a kultúrnej krajiny v týchto regiónoch; prízvukuje, že práve znevýhodnené oblasti sú často vysokohodnotné z hľadiska kultúrnej krajiny, ochrany biodiverzity a prínosov pre životné prostredie, ako aj zamestnanosti na vidieku a životaschopnosti vidieckych komunít ;
2. uznáva, že znevýhodnené oblasti zohrávajú vzhľadom na svoju jedinečnosť dôležitú úlohu, pokiaľ ide o prínos pre životné prostredie a zachovanie krajiny, a zdôrazňuje, že účelom platieb v rámci tohto opatrenia by malo byť dosiahnutie týchto cieľov;
3. zdôrazňuje, že v článku 158 ZES o politike súdržnosti, ako je nanovo upravená v Lisabonskej zmluve, sa venuje osobitná pozornosť regiónom znevýhodneným prírodnými podmienkami; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexnú stratégiu na odstránenie rozdielov medzi členskými štátmi v prístupe k týmto oblastiam a aby podporovala jednotnú stratégiu, ktorá zohľadňuje konkrétne národné a regionálne zvláštnosti;
4. zdôrazňuje, že podpora oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami je zameraná predovšetkým na rozsiahlu a trvalú ochranu efektívnej a multifunkčnej podoby poľnohospodárstva, čím sa zabezpečí ochrana vidieka ako kľúčového hospodárskeho priestoru a miesta pre život;
5. zdôrazňuje nevyhnutnosť obrábania týchto znevýhodnených oblastí nielen v záujme výroby vysoko hodnotných potravín, ale aj ako prínos k celkovému hospodárskemu rozvoju, zlepšeniu kvality života, ako aj k demografickej a sociálnej stabilite týchto oblastí;
6. v tomto zmysle vyzýva Komisiu, aby zohľadnila aj sociálne dôsledky novej klasifikácie pre oblasti znevýhodnené prírodnými podmienkami;
7. poukazuje na to, že kompenzačné platby pre znevýhodnené oblasti nesmú na rozdiel od agroenvironmentálnych opatrení podliehať žiadnym dodatočným osobitným podmienkam pre metódu obrábania pôdy, ktoré by presahovali rámec požiadaviek v oblasti krížového plnenia; pripomína, že režim pre znevýhodnené oblasti musí v zásade poskytovať kompenzáciu poľnohospodárom, ktorí aj pri obhospodarovaní pôdy narážajú na značné znevýhodnenia prírodnými podmienkami, ktoré trh ako také nekompenzuje;
8. zdôrazňuje však, že platby pre znevýhodnené oblasti musia byť viazané na aktívne obhospodarovanie pôdy, t. j. na výrobu potravín alebo činnosti úzko spojené s výrobou potravín;
9. domnieva sa, že na vymedzenie oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami by mohlo byť do určitej miery vhodných osem biofyzikálnych kritérií, ktoré navrhla Komisia; zdôrazňuje však, že kritériá nemožno na objektívne vymedzenie oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami uplatniť vo všetkých prípadoch;
10. uznáva však, že prísne a čisto biofyzikálne kritériá nemusia byť vhodné pre všetky oblasti v Európe a môžu mať nežiaduce dôsledky pre oblasti, ktoré spĺňajú podmienky; preto odporúča, aby sa na čisto objektívnom základe opätovne preskúmali sociálno-ekonomické kritériá, ako je vzdialenosť od trhov, nedostatok služieb a vyľudňovanie;
11. naliehavo vyzýva Komisiu, aby zohľadnila všetky stanoviská vyjadrené počas konzultácií s členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi orgánmi a poľnohospodárskymi organizáciami, súvisiace s vymedzením oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami;
12. najmä začlenenie geografického kritéria uvádzaného ako „izolácia“ by odrážalo osobitné znevýhodnenie prírodnými podmienkami vyplývajúce zo vzdialenosti od trhu, odľahlosti a obmedzeného prístupu k službám;
13. domnieva sa, že je potrebné preskúmať vymedzenie kritéria „rovnováhy vlhkosti pôdy“ s cieľom zohľadniť rôzne poľnohospodársko-klimatické podmienky v jednotlivých krajinách EÚ;
14. s cieľom uznať obmedzenia vlhkých neobrábateľných pôd by zahrnutie kritéria „dní obrábateľnosti poľa“ umožnilo zohľadniť vzájomný vzťah medzi pôdnymi typmi a podnebím (primerane by napríklad odrážalo ťažkosti spojené s prímorským podnebím);
15. preto žiada Komisiu, aby vyvíjala úsilie v oblasti výskumu a vykonala analýzu s cieľom zahrnúť do nového režimu znevýhodnených oblastí prípadné dodatočné kritériá v záujme ďalšej úpravy svojich návrhov týkajúcich sa praktických ťažkostí, ktorým poľnohospodári čelia, a vytvorenia pevného súboru kritérií, ktoré budú vhodné z dlhodobého hľadiska;
16. zdôrazňuje však, že na uplatňovanie týchto kritérií a na stanovenie realistických hraničných hodnôt v praxi je nevyhnutné, aby členské štáty a regióny mali k dispozícii potrebné biofyzikálne údaje o danej prírodnej lokalite s dostatočnou presnosťou; súhlasí preto s praktickým testom nahrnovaných kritérií, s ktorým začala Komisia; požaduje, aby sa podrobné mapy, ktoré majú predložiť členské štáty, v prípade potreby využili na to, aby sa prispôsobili hraničné hodnoty kritérií na vymedzenie oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami a navrhovaná hraničná hodnota 66 % na úrovni členských štátov a regionálnej úrovni skutočným prírodným podmienkam;
17. osobitne zdôrazňuje, že na to, aby sa praktickým spôsobom zohľadnilo vzájomné pôsobenie viacerých faktorov, môže sa ukázať, že prijaté kritériá treba uplatňovať kumulatívne; mohlo by to umožniť, aby sa znevýhodnené oblasti s dvoma alebo viacerými malými alebo strednými prírodnými obmedzeniami klasifikovali ako znevýhodnené oblasti, dokonca aj vtedy, ak by táto klasifikácia nevyplývala z jednotlivých kritérií;
18. zdôrazňuje, že konečné stanovisko k zvolenej základnej územnej jednotke, ku kritériám a k hraničným hodnotám navrhovaným Komisiou možno zaujať až vtedy, keď členské štáty vypracujú a predložia podrobné mapy; zdôrazňuje, že pri absencii takýchto výsledkov simulácie sa musí navrhovaná hraničná hodnota 66%, ako aj hraničné hodnoty vymedzujúce samotné kritériá chápať so značnou opatrnosťou a možno ich objektívne a primerane upraviť až po predložení vnútroštátnych máp; preto vyzýva Komisiu, aby okamžite preskúmala výsledky simulácie a na tomto základe bezodkladne vypracovala podrobné oznámenie o vymedzení oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami;
19. zdôrazňuje, že pri vypracovaní konečnej mapy stredne znevýhodnených oblastí by sa mali zohľadniť aj objektívne vnútroštátne kritériá s cieľom umožniť úpravu definície oblastí podľa odlišných podmienok v každej krajine; domnieva sa, že táto úprava by sa mala vykonať transparentným spôsobom;
20. považuje určitý stupeň presného nastavenia kritérií podpory pre oblasti znevýhodnené prírodnými podmienkami za nevyhnutný na to, aby sa primeraným spôsobom mohlo reagovať na osobitné geografické podmienky, v prípade ktorých sa nevýhodné prírodné podmienky vykompenzovali ľudským zásahom; zdôrazňuje však, že po zvýšení kvality pôdy je nevyhnutné zohľadniť bremeno vysokých investičných nákladov a priebežné súvisiace náklady na údržbu, napríklad na odvodňovanie a zavlažovanie; navrhuje, aby sa na tento účel použili podnikové ekonomické údaje (napríklad podnikové príjmy); zdôrazňuje však, že rozhodnutie o presnom nastavení používaných kritérií musí byť v kompetencii členských štátov, keďže mnohé členské štáty už vyvinuli primeraný a vhodný systém rozlišovania, ktorý by sa mal zachovať;
21. domnieva sa, že novými kritériami by sa mohli vylúčiť niektoré oblasti, ktoré v súčasnosti spĺňajú kritériá oprávnenosti; upozorňuje, že by sa malo definovať primerané prechodné obdobie, aby sa príslušné oblasti mohli prispôsobiť novej situácii;
22. zdôrazňuje, že oblasti, ktoré prekonali znevýhodnenie pôdy prírodnými podmienkami prostredníctvom poľnohospodárskych metód, by sa nemali definitívne vylúčiť, najmä ak naďalej vykazujú nízke poľnohospodárske príjmy alebo veľmi málo výrobných alternatív, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila hladký prechod v prípade týchto oblastí;
23. žiada, aby sa v prípade technických postupov zameraných na kompenzáciu prírodných znevýhodnení nezohľadňovali iba krátkodobé prínosy, ale aby sa posúdila aj trvalá udržateľnosť týchto postupov;
24. zdôrazňuje zodpovednosť členských štátov pri objektívnom vymedzovaní oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami, ako aj pri tvorbe vyvážených programov na rozvoj vidieka; zdôrazňuje potrebu plnej účasti regionálnych a miestnych orgánov na tomto procese; rovnako zdôrazňuje, že tieto vnútroštátne alebo regionálne rozhodnutia musia byť oznámené Európskej komisii, ktorá ich musí schváliť;
25. zdôrazňuje, že reforma týkajúca sa oblastí znevýhodnených prírodnými podmienkami tvorí základnú časť budúceho rozvoja spoločnej poľnohospodárskej politiky Európskej únie;
26. vyzýva Komisiu, aby do jedného roka vypracovala samostatný legislatívny text o poľnohospodárstve v oblastiach znevýhodnených prírodnými podmienkami;
27. vyzýva, aby preskúmanie režimu znevýhodnených oblastí prebiehalo v súlade s diskusiami o celkovej reforme SPP s cieľom zabezpečiť súdržnosť koncepcie nových systémov podpory poľnohospodárov, najmä vo vzťahu k novému režimu jednotnej platby;
28. uvedomuje si dôsledky, ktoré by mohlo mať opätovné vymedzenie stredne znevýhodnených oblastí pre budúcu koncepciu pomoci v rámci SPP, a teda vyzýva Komisiu, aby zohľadnila všetky stanoviská, ktoré počas verejnej konzultácie vyjadrili členské štáty, regionálne a miestne orgány a príslušné poľnohospodárske skupiny;
29. žiada ochranu európskej časti rozpočtu pre znevýhodnené oblasti a naliehavo vyzýva členské štáty, aby v prípade znevýhodnených oblastí v plnej miere využívali príležitosti na spolufinancovanie ako jeden z najúčinnejších a najdôležitejších nástrojov na rozvoj vidieka;
30. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.
Kontext
Podpora znevýhodnených vidieckych regiónov je zásadným prvkom tzv. druhého piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky zameranej na rozvoj vidieka.
Viac než polovica poľnohospodársky využívanej plochy bola členskými štátmi klasifikovaná ako znevýhodnené oblasti.
Z tejto plochy tvoria horské oblasti (vrátané arktických regiónov na sever od 62. rovnobežky, ktoré sa na základe svojich klimatických podmienok považujú za rovnocenné k horským oblastiam) približne 16 percent.
Najväčšiu časť, viac než 35 percent, tvoria však regióny s inými, zväčša prírodnými znevýhodneniami.
Toto členenie sa zakladá na právnom rámci: Nariadenie (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV umožňuje členským štátom v rámci ťažiskovej oblasti 2 (zlepšovanie životného prostredia a krajiny) vyplácať „platby pre oblasti so znevýhodnenými prírodnými podmienkami v horských oblastiach a platby v iných oblastiach so znevýhodnenými podmienkami“.
Tieto platby „by mali prostredníctvom nepretržitého využívania poľnohospodárskej pôdy prispievať k zachovávaniu vidieka a zachovávaniu a podpore trvalo udržateľných systémov poľnohospodárstva“.
Článok 36 nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa týka „opatrení zameraných na trvalo udržateľné využívanie poľnohospodárskej pôdy“ najmä:
"i) platieb za znevýhodnené prírodné podmienky pre poľnohospodárov v horských oblastiach;
ii) platieb poľnohospodárom v oblastiach so znevýhodnenými podmienkami, okrem horských oblastí (...)„
V článku 37 sa spresňuje, že „platby by mali poľnohospodárom kompenzovať dodatočné náklady a stratu príjmu, ktorá súvisí so znevýhodnenými podmienkami poľnohospodárskej produkcie v dotknutej oblasti“ a sú viazané na záväzok poľnohospodárov „uskutočňovať svoju poľnohospodársku činnosť (... ) aspoň päť rokov od prvej platby“ .
V článku 50 nariadenia sa podrobnejšie vymedzujú kritériá oprávnených oblastí.
Horské oblasti sa vyznačujú „značne obmedzenými možnosťami využitia pôdy a výrazne zvýšenými nákladmi na jej obrábanie“ , a to z týchto dôvodov:
a) skrátené vegetačné obdobie v súvislosti s nadmorskou výškou
b) výrazná svahovitosť príslušných území
c) geografická poloha na sever od 62. rovnobežky
Podľa článku 50 ods. 3 musia byť iné znevýhodnené oblasti
a) pod vplyvom podstatných znevýhodnených prírodných podmienok, najmä nízkej produktivity pôdy alebo zlých klimatických podmienok, a ak je zachovanie extenzívnej poľnohospodárskej činnosti dôležité pre manažment krajiny, alebo
b) pod vplyvom osobitných znevýhodnených podmienok a ak je potrebné pokračovať v manažmente krajiny s cieľom ochrany a zlepšovania životného prostredia, udržiavania vidieka a zachovania potenciálu oblasti z hľadiska cestovného ruchu alebo s cieľom ochrany pobrežného pásma.
Reformou právnych predpisov o podpore znevýhodnených oblastí a nariadením (ES) č. 1698/2005 boli zrušené predtým existujúce a Dvorom audítorov kritizované „stredne znevýhodnené oblasti“.
Spoločensko-ekonomické kritériá, ktoré niektoré členské štáty využívali pred reformou v roku 2005, sa od tohto času síce nemôžu používať na odlíšenie oblastí „pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok“, ale naďalej sa využívajú vo vymedzení „osobitne znevýhodnených oblastí“.
Rada sa do schválenia nariadenia nezhodla na stanovení presnejších kritérií pre „znevýhodnené prírodné podmienky“ a poverila Komisiu, aby predložila návrh na budúci systém vykazovania oblastí oprávnených na podporu.
Predložené oznámenie Komisie sa preto týka výhradne „iných znevýhodnených oblastí pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok“ podľa článku 50 ods. 3 písm. a).
Horské oblasti a ostrovy tak nie sú predmetom diskusie.
2.
Osobitná správa Európskeho dvora audítorov
Európsky dvor audítorov zverejnil v roku 2003 osobitnú správu o podpore znevýhodnených oblastí.
V tejto správe Dvor audítorov konštatoval okrem iného, že členské štáty klasifikovali „stredne znevýhodnené oblasti“ na základe rôznorodých kritérií, a vyslovil kritiku, že tieto rozdiely vo vykazovaní oblastí oprávnených na podporu môžu „viesť z nerovnakému zaobchádzaniu“.
Dvor audítorov okrem toho kritizoval skutočnosť, že iba malá časť podnikov v týchto oblastiach dostáva kompenzačné platby a že výška týchto platieb sa v členských štátoch výrazne líši (od 16 EUR/ha v Španielsku po 250 EUR/ha na Malte).
Dvor audítorov identifikoval preto „nebezpečenstvo nadmernej kompenzácie“ a vyzval Komisiu, aby „v úzkej spolupráci s členskými štátmi vypracovala vhodnejší súbor ukazovateľov na stanovovanie znevýhodnených oblastí, ktorý by zaručil súdržný postup a jednotné zaobchádzanie s príjemcami podpory“.
3.
Oznámenie Komisie
V nadväznosti na osobitnú správu Dvora audítorov, ako aj na nové znenie nariadenia o rozvoji vidieka z roku 2005 podnikla Komisia mnohé aktivity na vyhodnotenie dovtedajších kritérií na vymedzovanie oblastí a na presnejšiu definíciu oblastí so znevýhodnenými prírodnými podmienkami.
Do popredia sa rýchlo dostala potreba hĺbkovej odbornej spolupráce s členskými štátmi s cieľom identifikovať objektívne a vedecky podložené kritériá vymedzovania oblastí.
V prvom kroku útvary Komisie poverili spoločné výskumné centrum (JRC), aby vypracovalo súbor spoločných kritérií pre pôdu a klímu, na základe ktorých by sa mohol vytvoriť nový systém vymedzovania stredne znevýhodnených oblastí.
Na splnenie tejto úlohy sa založila skupina expertov na vysokej úrovni na pôdu, klímu a hodnotenie pôdy, pričom jej prácu koordinovalo JRC.
Skupina expertov identifikovala osem kritérií pre pôdu a klímu, z ktorých na určitej hraničnej úrovni vyplývali závažné obmedzenia pre európske poľnohospodárstvo: Klimatické kritériá (dlhodobo nízka teplota alebo vystavovanie nadmerným teplotám), fyzikálne vlastnosti pôdy (nedostatočné odvodnenie pôdy; kamenisté, pieskové alebo ílovité pôdy; plytký priestor na zakorenenie; slané pôdy), ako aj oblasti s veľmi nevýhodnou rovnováhou vlhkosti alebo výrazne svahovitým terénom.
(Presnejší popis ôsmych biofyzikálnych kritérií sa nachádza v prílohe k oznámeniu
http://ec.europa.eu/agriculture/rurdev/lfa/comm/com2009_161_annex_en.pdf ).
Oblasť sa považuje za oblasť pod vplyvom významne znevýhodnených prírodných podmienok, ak veľká časť jej poľnohospodárskej úžitkovej pôdy (najmenej 66 %) spĺňa aspoň jedno z kritérií so stanovenou hraničnou hodnotou.
Biofyzikálne kritériá preto v súlade s predmetným návrhom nie sú kumulatívne.
Na klasifikáciu ako oprávnená oblasť postačuje ktorýkoľvek z ukazovateľov za predpokladu, že charakteristiky súvisiace s takýmto kritériom sa v oblasti zistia a vhodne zmerajú voči zodpovedajúcej hraničnej hodnote.
Komisia vyzvala členské štáty, aby otestovali využitie biofyzikálnych kritérií na svojom území a aby z oprávnených oblastí na základe tejto simulácie zostavili podrobné mapy.
Okrem toho by mali členské štáty v prípade potreby navrhnúť presné nastavenie, aby sa vylúčili oblasti, v ktorých sa už znevýhodnené prírodné podmienky eliminovali (napr. suché, ale zavlažované pôdy).
Pôvodne mali členské štáty toto mapovanie ukončiť do 6 mesiacov (t.j. do konca októbra 2009).
V dôsledku zložitosti simulácie však viaceré členské štáty už naznačili, že budú potrebovať viac času, a požiadali o predĺženie lehoty.
4.
Stanovisko spravodajcu
Spravodajca sa domnieva, že proces preverovania kritérií vymedzovania znevýhodnených oblastí, ktorý sa začal v roku 2005, najmä konzultačný proces spoločného výskumného centra, sa úspešne a nezaujatým spôsobom uskutočnil za účasti odborníkov z členských štátov.
Výsledkom tohto konzultačného procesu je predovšetkým Komisiou navrhnutých osem biofyzikálnych kritérií na vyčleňovanie oblastí pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok.
Hoci tieto kritériá na prvý pohľad môžu byť očividne vhodné na vymedzovanie oblastí pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok, spravodajca považuje za bezpodmienečne nevyhnutné, aby ich členské štáty vyskúšali v praxi.
Doteraz nie je jasné, či sú potrebné biofyzikálne údaje v členských štátoch k dispozícii s dostatočnou priestorovou presnosťou.
Preto je v záujme prípadného budúceho využitia ôsmych biofyzikálnych parametrov rozhodujúce, aby prešli praktickým testom mapovania v členských štátoch.
Do ukončenia návrhu tejto správy bolo k dispozícii iba málo odpovedí členských štátov: Väčšina členských štátov požiadala o viac času na zostavenie máp a Komisia zmenila predpokladaný časový plán.
Spravodajca si preto vyhradzuje právo predložiť doplňujúce komentáre k neskoršiemu termínu parlamentného postupu, aby sa do uznesenie Európskeho parlamentu zahrnuli výsledky mapovania.
Osobitnú pozornosť si v tejto súvislosti zasluhuje otázka, či po praktickom teste v členských štátoch nebude potrebné znížiť navrhovanú, náhodne stanovenú hraničnú hodnotu 66 % dotknutej plochy, aby sa zohľadnili skutočné prírodné priestorové podmienky v príslušných oblastiach.
V prípade potreby by sa mala umožniť aj tolerancia kumulácie rôznych doplnkových kritérií, pričom by sa pre jednotlivé kritériá mala použiť nižšia hraničná hodnota.
Už teraz sa však dá konštatovať, že by sa malo uskutočniť presné nastavenie kritérií na podporu oblastí pod vplyvom znevýhodnených prírodných podmienok, aby sa spravodlivo zohľadnili skutočne jestvujúce znevýhodnené podmienky jednotlivých lokalít.
Je napríklad zrejmé, že niektoré kultúry, ako napríklad vinič alebo olivy, by mohli na pôdach, ktoré sú znevýhodnené pre poľné hospodárstvo, priniesť výnimočne dobré a ekonomicky zaujímavé výsledky.
Preto by členské štáty mali mať možnosť uskutočniť presné nastavenie, na účely ktorého by sa mali využiť aj podnikové ekonomické údaje (ako napríklad prevádzkové príjmy).
Záujmom spravodajcu bolo vo všeobecnosti viesť diskusiu, ktorá by nebola poznačená regionálnymi ani národnými záujmami prerozdelenia rozpočtových prostriedkov EPFRV, o ktorom sa na tomto mieste ani neuvažuje.
Naopak, členským štátom by sa malo umožniť pragmaticky konať v rámci Spoločenstva, aby mohli uplatňovať objektívne biofyzikálne kritériá v súlade so zásadou subsidiarity na svoje prírodné priestorové podmienky.
Mali by si tak splniť svoju zodpovednosť objektívne vykazovať oblasti so znevýhodnenými prírodnými podmienkami, a tak dospieť k vyváženej tvorbe regionálnych alebo národných programov rozvoja vidieka.
Schválením týchto programov Komisiou sa zaručí, aby sa dodržal stanovený rámec Spoločenstva.
24.2.2010
STANOVISKO Výboru pre regionálny rozvoj
pre Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
k poľnohospodárstvu v oblastiach so znevýhodnenými prírodnými podmienkami: osobitné preskúmanie stavu
( 2009/2156(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Rosa Estaràs Ferragut
NÁVRHY
Výbor pre regionálny rozvoj vyzýva Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. naliehavo žiada Komisiu, aby vypracovala celkovú stratégiu pre znevýhodnené oblasti prispôsobenú miestnym potrebám, ktorá by zmenšila existujúce nerovnosti medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o podporu poskytovanú týmto oblastiam, a aby konkrétne vymedzila pojem oblasti so znevýhodnenými prírodnými podmienkami, a to najmä z hľadiska prechodných období; navrhuje, aby sa v znevýhodnených oblastiach podporovalo vytváranie združení poľnohospodárov s cieľom zabezpečiť im primerané finančné prostriedky na poľnohospodársku činnosť a zlepšenie efektívnosti poľnohospodárskej výroby;
2. domnieva sa, že by sa pri „doladení“, ktoré členské štáty musia vykonať s cieľom vypracovať mapu oblastí so znevýhodnenými prírodnými podmienkami, malo členským štátom umožniť zohľadňovať nielen biofyzikálne kritériá, ale aj niektoré sociálno-hospodárske kritériá a kritérium pre vyľudňovanie, keďže zvýšená intenzita vyľudňovania zhoršuje prírodné znevýhodnenia poľnohospodárskych oblastí a zvýrazňuje ťažkosti poľnohospodárstva v týchto regiónoch; podporuje tiež zahrnutie kritéria ostrovnej povahy medzi vnútroštátne kritériá pre oblasti so znevýhodnenými prírodnými podmienkami;
3. domnieva sa, že oblasti, v ktorých nie je splnených osem biofyzikálnych kritérií a v ktorých je síce súlad so všetkými kritériami mierne pod prahovou hodnotou, no pri zohľadnení všetkých týchto prvkov vzniká predpoklad na vznik podstatného znevýhodnenia, musia byť tiež uznané za prírodne znevýhodnené oblasti;
4. uvádza, že mapa oblastí so znevýhodnenými prírodnými podmienkami sa môže vypracovať na základe ôsmich biofyzikálnych kritérií Spoločenstva a určitých objektívnych vnútroštátnych kritérií umožňujúcich zohľadňovať danosti každej krajiny na vnútroštátnej a regionálnej úrovni;
5. zastáva názor, že by nový režim by mohol viesť k presunu pomoci z určitých oblastí do iných oblastí v súvislosti s ich miestnymi potrebami; požaduje preto, aby sa oblastiam, ktoré podľa nového nariadenia stratia štatút „oblasti so znevýhodnenými prírodnými podmienkami“, alebo oblastiam, v ktorých prebieha neprimeraný posun, poskytlo dostatočne dlhé prechodné obdobie, aby sa prispôsobili novej situácii; domnieva sa, že počas tohto obdobia by sa mali otestovať biofyzikálne kritériá, ktoré navrhla Komisia, s cieľom overiť ich vhodnosť vzhľadom na rôzne ekosystémy a podnebia v Európskej únii;
6. vyzýva Komisiu, aby pri vymedzovaní oblastí so znevýhodnenými prírodnými podmienkami zohľadnila všetky stanoviská, ktoré v rámci verejných konzultácií vyjadrili štáty, regionálne a miestne orgány a príslušné poľnohospodárske združenia;
7. trvá na tom, aby sa pri vypracúvaní mapy oblastí so znevýhodnenými prírodnými podmienkami zohľadnili objektívne vnútroštátne kritériá, ktoré umožnia prispôsobiť vymedzenie týchto oblastí vnútroštátnym a regionálnym danostiam každej krajiny v rámci celkovej stratégie Európskej komisie, a to v úzkom spojení s miestnymi programami na rozvoj vidieka;
8. žiada, aby sa v rámci „doladenia“ týchto oblastí vylučovali oblasti, ktoré prekonali prírodné pôdne znevýhodnenia spôsobmi obrábania pôdy, najmä oblasti s nízkou poľnohospodárskou výnosnosťou alebo obmedzenými výrobnými alternatívami, iba na základe výsledkov hodnotenia vplyvov z dlhodobého hľadiska;
9. vyzýva Komisiu, aby začala i revíziu režimu vzťahujúceho sa na oblasti s osobitnými ťažkosťami, keďže v súčasnom vymedzení sa nezohľadňujú určité prírodné znevýhodnenia, ktoré spôsobujú náročnosť poľnohospodárskej činnosti, ako je ostrovná povaha alebo okrajová poloha či odľahlosť, a ktoré sú charakteristické pre niektoré oblasti v Európskej únii;
10. žiada, aby sa v prípade technických postupov zameraných na kompenzáciu prírodných znevýhodnení nezohľadňovali iba krátkodobé prínosy, ale aby sa posúdila aj trvalá udržateľnosť týchto postupov;
11. zdôrazňuje potrebu zlepšiť koordináciu medzi jednotlivými politikami Spoločenstva, a to najmä medzi politikou v oblasti poľnohospodárstva a politikami súdržnosti, v záujme posilnenia súladu medzi nimi a zabezpečenia harmonickejšieho rozvoja znevýhodnených oblastí.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
22.2.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
39
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Jean-Paul Besset, Zuzana Brzobohatá, Alain Cadec, Ricardo Cortés Lastra, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Seán Kelly, Constanze Angela Krehl, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Iosif Matula, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Franz Obermayr, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller,
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Vasilica Viorica Dăncilă, Karin Kadenbach, Heide Rühle, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Richard Seeber, Peter Simon, László Surján, Evžen Tošenovský, Sabine Verheyen
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
16.3.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
38
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
John Stuart Agnew, Richard Ashworth, Liam Aylward, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Vasilica Viorica Dăncilă, Michel Dantin, Albert Deß, Diane Dodds, Herbert Dorfmann, Hynek Fajmon, Lorenzo Fontana, Iratxe García Pérez, Béla Glattfelder, Martin Häusling, Esther Herranz García, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Giovanni La Via, Stéphane Le Foll, George Lyon, Gabriel Mato Adrover, Mairead McGuinness, Krisztina Morvai, James Nicholson, Rareş-Lucian Niculescu, Wojciech Michał Olejniczak, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Ulrike Rodust, Alfreds Rubiks, Giancarlo Scottà, Czesław Adam Siekierski, Alyn Smith, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Luís Paulo Alves, Spyros Danellis, Jean-Paul Gauzès, Astrid Lulling, Véronique Mathieu, Jacek Włosowicz
