KONEČNÉ ZNENIE
A6-0271/2007
2.7.2007
SPRÁVA
Stratégia zjednodušenia regulačného prostredia
(2007/2096(INI))
Výbor pre právne veci
Spravodajca:
Giuseppe Gargani
PE 388.366v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA..............................................................
Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Error!
Bookmark not defined.
POSTUP......................................................................................
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
Stratégia zjednodušenia regulačného prostredia
( 2007/2096(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu o lepšom zákonodarstve, podpísanú 16. decembra 2003
Ú. v.
EÚ C 321, 31.12.2003, s.
1. ;
– so zreteľom na svoje uznesenie z 26. októbra 2000 o správach Komisie pre Európsku radu: Lepšie zákonodarstvo 1998 – spoločná zodpovednosť a Lepšie zákonodarstvo 1999
Ú. v.
ES C 197, 12.7.2001, s.
433. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2001 o Bielej knihe Komisie Európska verejná správa
Ú. v.
ES C 153 E, 27.6.2002, s.
314. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 8. apríla 2003 o správach Komisie pre Európsku radu Lepšie zákonodarstvo 2000 a Lepšie zákonodarstvo 2001
Ú. v.
EÚ C 64 E, 12.3.2004, s.
135. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 26. februára 2004 o správe Komisie Lepšie zákonodarstvo 2002
Ú. v.
EÚ C 98 E, 23.4.2004, s.
155. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2004 o oznámeniach Komisie o zjednodušení a zlepšení regulačnej aktivity Spoločenstva
Ú. v.
EÚ C 102 E, 28.4.2004, s.
512. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 20. apríla 2004 o hodnotení vplyvu právnych predpisov Spoločenstva a konzultačných postupov
Ú. v.
EÚ C 104 E, 30.04.2004, s.
146. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. mája 2006 o stratégii pre zjednodušenie regulačného prostredia
Ú. v.
EÚ C 297 E, 7.12.2006, s.
136. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. mája 2006 o lepšom zákonodarstve 2004: uplatňovanie zásady subsidiarity – 12. výročná správa
Ú. v.
EÚ C 297 E, 7.12.2006, s.
128. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. mája 2006 o výsledku preskúmania legislatívnych návrhov v legislatívnom procese
Ú. v.
EÚ C 297 E, 7.12.2006, s.
140. ,
– so zreteľom na pracovný dokument Komisie zo 14. novembra 2006 s názvom Prvá správa o pokroku v súvislosti so stratégiou zjednodušenia regulačného prostredia ( KOM(2006)0690 ),
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín ( A6‑0271/2007 ),
A. vzhľadom na sústavnú zaangažovanosť Komisie, Rady a Európskeho parlamentu pri realizácii, určovaní a zlepšovaní uplatňovania nástrojov zjednodušenia právnych predpisov,
B. keďže zjednodušenie legislatívneho prostredia na zabezpečenie jasnosti, efektívnosti a kvality právnych predpisov je nevyhnutnou podmienkou na dosiahnutie cieľa lepšieho zákonodarstva , ktorý je pre Úniu prioritou v rámci zvyšovania rastu a zamestnanosti,
C. keďže jedným z hlavných prínosov zjednodušenia je jeho postupné rozšírenie na všetky odvetvia, do ktorých Európska únia zasahuje prostredníctvom právnych predpisov,
D. vzhľadom na záväzky a ciele vyplývajúce z Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve, najmä tie, ktoré sú zamerané na zjednodušenie a zníženie objemu právnych predpisov Spoločenstva, a tie, ktoré sa týkajú účinkov právnych predpisov Spoločenstva v členských štátoch,
E. keďže uvedený pracovný dokument Komisie priamo nadväzuje na oznámenie Komisie z 25. októbra 2005 s názvom Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva – Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia ( KOM(2005)0535 ),
F. keďže uvedený pracovný dokument obsahuje nový otvorený program zjednodušenia na obdobie rokov 2006 – 2009, v rámci ktorého sa uvádzajú opatrenia na zjednodušenie formy zahŕňajúce 43 prípadov prepracovaní, 12 kodifikácií a 8 zrušení, ako aj 46 ďalších opatrení na zjednodušenie podstaty, ktoré sa vo všeobecnosti označujú ako prípady „revízie“,
G. keďže k predchádzajúcim opatreniam zjednodušenia sa dopĺňa približne 500 nových legislatívnych iniciatív (z ktorých je asi 200 len na rok 2007), ktoré sú súčasťou samostatného otvoreného programu osobitne zameraného na kodifikácie,
H. keďže Komisia spresňuje, že program kodifikácie je zatiaľ predbežný vzhľadom na to, že závisí od dostupnosti právnych predpisov, ktoré sa majú kodifikovať, vo všetkých jazykoch a keďže podľa Parlamentu kodifikáciu treba odložiť, keď sa predpokladajú nové zmeny a doplnenia aktov tak, aby Komisia mohla s ohľadom na tieto dve skutočnosti meniť poradie predkladania aktov na kodifikáciu, ktoré sú uvedené v otvorenom programe,
I. keďže v uvedenom pracovnom dokumente Komisia navrhuje, aby sa upevnil postup zahŕňania úvodného zhrnutia do návrhov, ktoré vypracúva, na účely lepšieho objasnenia sledovaných cieľov zjednodušenia,
J. keďže faktory úspešnosti iniciatív na zjednodušenie stoja na pevnom metodickom základe, vylepšenom v dôsledku konzultácie medzi všetkými zúčastnenými stranami a rozvoja odvetvových analýz, úzkej spolupráce s Komisiou, Európskym parlamentom a Radou, ako aj častejším využívaním samoregulácie a koregulácie,
K. keďže zjednodušenie propagované na európskej úrovni musí sprevádzať primerané zjednodušenie na vnútroštátnej úrovni, čím sa zaručí, že výhody, ktoré prinesie zjednodušenie právnych predpisov Spoločenstva, nebudú ohrozené vnútroštátnymi predpismi alebo prekážkami technickej povahy,
1. naliehavo žiada Komisiu, aby kládla väčší dôraz na vykonávanie, uplatňovanie a hodnotenie právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sú základnými súčasťami procesu lepšej právnej regulácie;
2. vyjadruje potešenie nad skutočnosťou, že po prvý raz boli iniciatívy na zjednodušenie zahrnuté do legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2007, čím sa opätovne potvrdilo to, že stratégia zjednodušenia musí byť politickou prioritou;
3. žiada Komisiu, aby odteraz pravidelne zahŕňala iniciatívy na zjednodušenie do príslušnej časti legislatívneho a pracovného programu a aby v nej uvádzala, akú prioritu má v úmysle prisúdiť jednotlivým iniciatívam na zjednodušenie a aby na tieto účely spresnila už vo výročnej politickej stratégii návrhy na zjednodušenie na začiatku každoročného postupu legislatívneho plánovania s cieľom zabrániť tomu, aby narastal počet dokumentov so zoznamom iniciatív na zjednodušenie, čím sa má vytvoriť jeden čo možno najpresnejší referenčný rámec;
4. navrhuje, že Parlament, Komisia a Rada by mali uzavrieť medziinštitucionálnu dohodu o zrýchlenej pracovnej metóde s cieľom zjednodušiť opatrenia ako celok tak, ako to urobili na účel kodifikácie acquis Spoločenstva
Medziinštitucionálna dohoda z 20. decembra 1994 o zrýchlenej pracovnej metóde pre úradnú kodifikáciu právnych predpisov, Ú.v.
ES C 102, 4.4.1996, s.
2. ;
5. víta úsilie Komisie zamerané na zintenzívnenie činnosti kodifikácie acquis Spoločenstva ako prvoradý a základný spôsob zjednodušenia regulačného prostredia;
6. vyzýva Komisiu, aby sa čo najskôr začala zaoberať ťažkosťami spojenými s prekladom a aby zabránila negatívnemu dosahu predkladania nových legislatívnych návrhov na iniciatívy kodifikácie, čím by sa narušil celý proces zjednodušenia; trvá na tom, že Komisia by mala byť vnútorne dôsledná, a preto by v legislatívnom a pracovnom programe nemala uvádzať plány kodifikácie na tému, na ktorú má v úmysle predložiť legislatívne návrhy;
7. navrhuje Komisii, aby definitívne prijala prepracovanie ako bežný legislatívny postup s cieľom umožniť, aby každá iniciatíva bola dostupná v jej úplnom znení, a to aj vtedy, ak sa k nej navrhujú podrobné zmeny a doplnenia, a aby jasne vyznačila nové časti a časti, ktoré zostali nezmenené, čím by sa umožnila lepšia čitateľnosť a väčšia transparentnosť právnych predpisov Spoločenstva;
8. vyzýva Komisiu, aby mala na pamäti skutočnosť, že tam, kde prepracovanie nie je možné, by mala byť bežnou legislatívnou technikou v lehote šiestich mesiacov kodifikácia danej legislatívnej oblasti; domnieva sa, že v súlade s uvedenou medziinštitucionálnou dohodou by sa mohli vytvoriť osobitné štruktúry ad hoc na presadzovanie zjednodušenia, a to spoločne s Radou a Komisiou a za predpokladu primeraného zapojenia zúčastnených strán;
9. víta záväzok Komisie vypracovať pevný metodický základ na postupovanie pri zjednodušovaní; na tieto účely vyzýva Komisiu, aby trvala na konzultáciách so zúčastnenými stranami, napríklad rozšírením iniciatív, ktoré boli ohlásené už v októbri 2005, na ďalšie odvetvia v oblasti poľnohospodárstva a rybolovu a posilnením opatrení, ktoré v tejto súvislosti zamýšľa prijať vo sfére práva obchodných spoločností a autorského práva; nabáda Komisiu, aby ďalej rozvíjala odvetvovú analýzu a meranie administratívneho zaťaženia v dôsledku platných právnych predpisov Spoločenstva;
10. zdôrazňuje zásadný význam spolupráce inštitúcií Spoločenstva ako nevyhnutnej podmienky úspechu akejkoľvek stratégie na zjednodušenie; v tejto súvislosti vyzdvihuje významný prejav dobrej vôle zo strany Európskeho parlamentu prostredníctvom zmien a doplnení jeho rokovacieho poriadku, ktoré sú jednotlivo zamerané na uľahčenie postupu prijímania kodifikácií a na zavedenie legislatívneho postupu ad hoc v prípade prepracovaní;
11. pripomína, že tradičné legislatívne nástroje treba naďalej využívať bežným spôsobom, aby sa dosiahli ciele stanovené v zmluve; domnieva sa, že koregulácia a samoregulácia môžu do seba užitočným spôsobom začleňovať legislatívne opatrenia alebo ich nahrádzať, pokiaľ tieto metódy prinášajú zlepšenia v rovnakom alebo väčšom rozsahu, ako je rozsah zlepšení, ktoré je možné uskutočniť pomocou právnych predpisov; zdôrazňuje, že využívanie alternatívnych spôsobov regulácie musí prebiehať v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšom zákonodarstve; pripomína, že Komisia musí stanoviť podmienky a obmedzenia, ktoré musia pri uplatňovaní postupov koregulácie a samoregulácie dodržiavať všetky strany, a že by sa v každom prípade mali použiť len pod dohľadom Komisie a bez toho, aby bolo dotknuté právo Európskeho parlamentu namietať proti ich použitiu;
12. vyzýva Komisiu, aby vyvinula maximálne úsilie na zabezpečenie toho, aby na proces zjednodušenia a vo všeobecnosti zlepšenia kvality regulácie, ktorý je propagovaný na európskej úrovni, nemali negatívny vplyv vnútroštátne predpisy alebo prekážky technickej povahy na národnej úrovni; žiada Komisiu, aby tento proces usmerňovala a monitorovala aj na národnej úrovni, napríklad tým, že by fungovala ako centrum získavania a šírenia informácií o osvedčených postupoch, rozvinutých v rámci Európskej únie a v členských štátoch, a to aj na základe upozornenia zúčastnených strán;
13. zdôrazňuje, že pravidelné a dôkladné hodnotenie vplyvu má zásadný význam v procese zjednodušenia a že Rada a Parlament by ho mali zohľadňovať pri predkladaní pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k určitému návrhu v rámci legislatívneho procesu;
14. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
I. Úvod
1.
Komisia vo svojom oznámení KOM(2005) 535 Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva – Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia z 25. októbra 2005 zaviedla nový postup na zlepšenie kvality a účinnosti acquis Spoločenstva (tzv. „better lawmaking“ alebo „better regulation“ , okrem iného s cieľom odstrániť administratívne prekážky, ktoré zbytočne zaťažovali hospodárske subjekty vnútorného trhu.
2.
V oznámení Komisia uviedla hlavné postupy zjednodušenia a oznámila 99 iniciatív na zlepšenie kvality právnych predpisov na obdobie rokov 2005 – 2008.
Medzi ne patrilo 11 návrhov na kodifikáciu, 51 návrhov na prepracovanie, 7 návrhov na zrušenie a 30 návrhov, ktoré síce nemožno zaradiť do žiadnej z predchádzajúcich kategórií aktov, ale sú zamerané na zjednodušenie regulačného prostredia (tzv. zjednodušenie podstaty).
3.
Pripomíname, že pojmom kodifikácia sa rozumie postup, prostredníctvom ktorého sa právne predpisy, ktoré majú byť kodifikované, zrušia a nahradia jednotným právnym predpisom, pričom sa čo do podstaty nijak nemenia.
Zahŕňa teda prepracovanie konsolidovaného znenia do nového jednotného právneho predpisu, koherentného a zrozumiteľného, ktorý formálne nahrádza pôvodný právny predpis a všetky jeho následné zmeny a doplnenia
Kodifikáciu v praxi umožňuje poradná pracovná skupina právnej služby troch inštitúcií, ktorá má za úlohu hodnotiť návrhy Komisie a zaručovať Európskemu parlamentu a Rade, že predstavujú skutočnú kodifikáciu a že Komisia v znení neurobila žiadne podstatné zmeny.
Proces kodifikácie zahŕňa vypustenie všetkých zastaraných ustanovení, harmonizáciu terminológie použitej v novom predpise a vypracovanie jeho preambuly.
Vďaka tomuto mechanizmu je možné znížiť objem právnych predpisov, pričom ich podstata zostane nedotknutá.
Výbor pre ústavné veci v súčasnosti vyhodnocuje možné zmeny a doplnenia Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu, ktoré umožňujú jednoduchší prístup k postupom zjednodušenia.
Výbor pre právne veci zaujal v tejto otázke stanovisko 20. decembra 2006. .
4.
Prepracovanie je postup, pri ktorom právne záväzný predpis rušiaci predpisy, ktoré nahrádza, na jednej strane mení a dopĺňa politickú podstatu právnych predpisov a na strane druhej kodifikuje iné ustanovenia, ktoré majú ostať nezmenené.
Prepracovanie sa riadi medziinštitucionálnou dohodou z 28. novembra 2001
Medziinštitucionálna dohoda z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní postupu prepracovania právnych aktov, Ú.v.
ES C 77, 28.3.2002, s.
1.
Postup prepracovania nielen umožňuje aktualizáciu legislatívnych aktov tým, že sa zmení a doplní ich podstata, ale možno ju použiť aj na kodifikáciu legislatívnych textov často rozptýlených do viacerých častí, čím napomáha zrozumiteľnosť a zjednodušenie právnych predpisov. .
5.
Zrušenie spočíva v odstránení tých právnych predpisov prijatých od roku 1957, ktoré sa časom stali irelevantnými či zastaranými v dôsledku technického alebo technologického pokroku, rozvoja politík Únie, zmien v uplatňovaní všeobecných ustanovení zmluvy alebo vypracovania medzinárodných pravidiel či noriem.
6.
Téma zjednodušenia, ako vieme, bola predmetom Medziinštitucionálnej dohody (IIA) o lepšom zákonodarstve, podpísanej 16. decembra 2003
Ú. v.
EÚ C 321, 31.12.2003, s.
1. , v ktorej sa táto otázka skúma z rôznych stránok: od lepšej koordinácie legislatívneho postupu po väčšiu transparentnosť a prístupnosť, od analýzy dosahu po transpozíciu práva Spoločenstva, od postupov kodifikácie a zjednodušenia po komitológiu a od alternatívnych metód regulácie po zníženie objemu právnych predpisov.
II.
Nedávny vývoj
1.
Európska komisia prijala 14. novembra 2006 pracovný dokument s názvom Prvá správa o pokroku v súvislosti so stratégiou zjednodušenia regulačného prostredia [KOM(2006)690 v konečnom znení], ktorý nadväzuje na uvedené oznámenie KOM(2005)535 z októbra 2005 Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva – Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia.
2.
Tento pracovný dokument je zameraný na pokrok dosiahnutý pri realizácii otvoreného programu zjednodušenia, ktorý sa začal v októbri 2005, a predstavuje niekoľko nových iniciatív, ktoré posilnia takýto program na obdobie rokov 2006 – 2009.
Jedným z hlavných prínosov zjednodušenia je jeho postupné rozšírenie na všetky odvetvia, do ktorých Európska únia zasahuje prostredníctvom legislatívnych aktov.
V novej verzii otvoreného programu zjednodušenia sa uvádza 43 prípadov prepracovaní, 12 kodifikácií a 8 zrušení, ako aj 46 ďalších opatrení na zjednodušenie podstaty.
K nim sa dopĺňa približne 500 nových legislatívnych iniciatív, ktoré sú súčasťou samostatného otvoreného programu osobitne zameraného na kodifikáciu (v rámci ktorého sa plánuje asi 200 kodifikácií len na rok 2007).
3.
Táto prvá správa o pokroku sa zaoberá aj faktormi, ktoré zaručujú dosiahnutie cieľov zjednodušenia, pričom sa kladie osobitný dôraz na pevný metodický základ, vylepšený v dôsledku úzkej inštitucionálnej spolupráce s Komisiou a s Radou, ako aj častejším využívaním samoregulácie a koregulácie.
Existujú obavy, či sa zjednodušením na národnej úrovni zaručí, že výhody, ktoré prinesie zjednodušenie právnych predpisov na európskej úrovni, nebudú ohrozené vnútroštátnymi predpismi alebo prekážkami technickej povahy.
III.
Sporné otázky a stanovisko spravodajcu
1.
Treba poukázať na skutočnosť, že po prvý raz boli iniciatívy na zjednodušenie zahrnuté do legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2007, čo zreteľne potvrdzuje to, že stratégia zjednodušenia je politickou prioritou.
Na druhej strane treba pripomenúť, že cieľom, ktorý je potrebné dosiahnuť do roku 2012, je celkové zníženie počtu právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov o 25%.
2.
Tento bod by sa mal zdôrazniť, aby Komisia:
· odteraz pravidelne zahŕňala iniciatívy na zjednodušenie do príslušnej časti legislatívneho a pracovného programu;
· v príslušnej časti legislatívneho a pracovného programu uvádzala, akú prioritu má v úmysle prisúdiť jednotlivým iniciatívam na zjednodušenie;
· zabránila tomu, aby narastal počet dokumentov so zoznamom iniciatív na zjednodušenie, čím sa má vytvoriť jeden čo možno najpresnejší referenčný rámec.
3.
Čo sa týka návrhov na kodifikáciu , v dokumente Komisie sa uvádza, že boli prijaté opatrenia na zrýchlenie prekladu nahromadených originálnych znení do nových jazykov EÚ.
K tomuto nahromadeniu došlo v dôsledku oneskorení pri preklade textov, ktoré podliehajú kodifikácii, do týchto jazykov.
V dokumente sa však poukazuje na to, že tento program kodifikácie je zatiaľ len predbežný, keďže jeho ukončenie závisí od toho, či sú právne akty, ktoré sa majú kodifikovať, dostupné vo všetkých jazykoch, a to najmä v bulharskom a rumunskom jazyku.
Okrem toho, ak sa predpokladajú nové zmeny a doplnenia týchto právnych predpisov, kodifikácia sa musí odložiť.
Poradie právnych predpisov v programe sa podľa Komisie bude meniť v závislosti od týchto dvoch faktorov.
4.
Okrem ťažkostí spojených s prekladom, ktoré sú pochopiteľné, sa treba zaoberať tým – a to aj vtedy, ak by Komisia mala túto otázku riešiť čo najskôr – aby nové akty o iniciatívach kodifikácie nenarušili celý proces zjednodušenia.
Keďže podľa prvého piliera monopol legislatívnej iniciatívy prináleží Komisii, je zrejmé, že ak má Komisia v úmysle predkladať nové legislatívne návrhy (štandardné), bude musieť ustúpiť od toho, aby v legislatívnom a pracovnom programe uvádzala plány kodifikácie na rovnakú tému.
Opätovne treba zdôrazniť, že Komisia by mala byť vnútorne dôsledná, a to aj v súvislosti s cieľmi zjednodušenia, ktoré sama stanovila.
5.
Takisto sa na tieto účely zdôrazňuje potreba, aby sa prepracovanie definitívne stalo bežným legislatívnym postupom.
Týmto by sa umožnila dostupnosť regulačného textu v jeho úplnom znení, a to aj vtedy, ak sú k nemu navrhnuté podrobné zmeny a doplnenia, pričom by sa jasne vyznačili nové časti a časti, ktoré zostali nezmenené.
Výsledkom by bola lepšia čitateľnosť a väčšia transparentnosť právnych predpisov Spoločenstva.
6.
Pozitívne sa hodnotí záväzok Komisie vypracovať pevný metodický základ na postupovanie pri zjednodušovaní.
V správe je adresovaná výzva Komisii, aby trvala na konzultáciách so zúčastnenými stranami, napríklad rozšírením iniciatív, ktoré boli ohlásené už v októbri 2005, na ďalšie odvetvia v oblasti poľnohospodárstva a rybolovu a posilnením opatrení, ktoré v tejto súvislosti zamýšľa prijať vo sfére práva obchodných spoločností a autorského práva.
V tejto súvislosti sú nepochybne užitočné odvetvové analýzy a meranie administratívneho zaťaženia v dôsledku účinných právnych predpisov Spoločenstva.
7.
Čo sa týka spolupráce medzi inštitúciami Spoločenstva , správa sa zameriava na zdôraznenie významného prejavu dobrej vôle zo strany Európskeho parlamentu prostredníctvom zmeny a doplnenia jeho rokovacieho poriadku týkajúcich sa zlepšenia a zavedenia postupu na prijímanie kodifikácií (článok 80) a nového postupu ad hoc v prípade prepracovaní (článok 80 a).
Toto pozmenenie, o ktorom v súčasnosti diskutuje Výbor pre ústavné veci, by malo čoskoro nadobudnúť účinnosť.
8.
V súvislosti s koreguláciou a samoreguláciou
Koregulácia, ako je definovaná v IIA o lepšom zákonodarstve (bod 18), je mechanizmus, ktorým sa na základe právneho predpisu Spoločenstva poverujú dosiahnutím cieľa definovaného zákonodarným orgánom strany, ktoré sú v danej oblasti uznávané (hospodárski činitelia, sociálni partneri, mimovládne organizácie, združenia atď.).
Samoregulácia naproti tomu označuje možnosť, aby hospodárski činitelia, sociálni partneri, mimovládne organizácie alebo združenia prijali medzi sebou a pre seba spoločné usmernenia na európskej úrovni (najmä etické kódexy či sektorové dohody) (bod 22 uvedenej IIA).
Európsky parlament musí len potvrdiť to, o čom sa už zmienil vo svojom uznesení o stratégii pre zjednodušenie regulačného prostredia [ 2006/2006(INI) ], prijatom 16. mája 2006, konkrétne, že „tradičné legislatívne nástroje treba naďalej využívať bežným spôsobom, aby sa dosiahli ciele stanovené v zmluve; (...) že využívanie alternatívnych spôsobov regulácie, ako je koregulácia a samoregulácia, môže užitočným spôsobom dopĺňať legislatívne opatrenia, pokiaľ tieto metódy prinášajú zlepšenia v rovnakom alebo väčšom rozsahu, ako je rozsah zlepšení, ktoré je možné uskutočniť pomocou právnych predpisov; (...) že využívanie alternatívnych spôsobov regulácie musí prebiehať v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšom zákonodarstve; (...) že Komisia musí stanoviť podmienky a obmedzenia, ktoré musia pri uplatňovaní postupov koregulácie a samoregulácie dodržiavať všetky strany, a že by sa v každom prípade mali použiť len pod dohľadom Komisie a bez toho, aby bolo dotknuté právo Európskeho parlamentu namietať proti ich použitiu .“(bod 23)
9.
Na záver možno vyjadriť jednoznačný súhlas s Komisiou, že proces zjednodušenia propagovaný na európskej úrovni nesmie byť ohrozený vnútroštátnymi rozhodnutiami, ktoré majú opačný účinok, ale musí ho vždy sprevádzať zjednodušenie na národnej úrovni .
V tejto správe by sme radi zdôraznili, že je na Komisii, aby tento proces usmerňovala a monitorovala aj na národnej úrovni, napríklad tým, že by fungovala ako centrum získavania a šírenia informácií o osvedčených postupoch , rozvinutých v rámci Európskej únie a v členských štátoch.
6.6.2007
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín
pre Výbor pre právne veci
o Stratégii zjednodušenia regulačného prostredia
( 2007/2096(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Miroslav Ouzký
NÁVRHY
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín vyzýva Výbor pre právne veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. rozhodne podporuje proces zjednodušenia právnych predpisov Spoločenstva s cieľom zvýšiť efektívnosť, účinnosť, súdržnosť, zodpovednosť a transparentnosť práva EÚ.
Zdôrazňuje však, že takýto proces sa musí zakladať na niekoľkých predpokladoch:
(i) plné zapojenie Európskeho parlamentu;
(ii) široké a transparentné konzultácie všetkých zúčastnených strán vrátane mimovládnych organizácií;
(iii) posilnenie celkovej transparentnosti regulačného procesu;
(iv) každé hodnotenie možnosti zjednodušenia musí na rovnakom základe zohľadňovať hospodárske, sociálne, environmentálne a zdravotné aspekty a nemalo by sa obmedzovať na krátkodobé úvahy;
(v) proces zjednodušenia nesmie za žiadnych okolností viesť k zníženiu noriem súčasných právnych predpisov;
2. zdôrazňuje, že tradičné legislatívne nástroje musia byť naďalej bežným prostriedkom na dosahovanie politických cieľov stanovených v zmluvách; domnieva sa však, že využitie alternatívnych metód regulácie, ako je napríklad koregulácia, môže byť užitočným doplnením legislatívnych opatrení, ak prinesú zlepšenia v rovnakom alebo väčšom rozsahu než tie, ktoré možno dosiahnuť prostredníctvom právnych predpisov; zdôrazňuje, že každé použitie alternatívnych metód regulácie musí byť v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšej tvorbe práva
Ú. v.
EÚ C 321, 31.
12.
2003, s.
1. ;
3. vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s Radou a Európskym parlamentom vypracovala zoznam, ktorý uľahčí prácu inštitúcií pri zabezpečovaní lepšej a rozumnejšej regulácie;
4. naliehavo žiada Komisiu, aby kládla väčší dôraz na vykonávanie, uplatňovanie a hodnotenie právnych predpisov Spoločenstva, ktoré sú základnými súčasťami procesu lepšej právnej regulácie;
5. žiada Komisiu, aby pri svojej ďalšej práci v rámci lepšej právnej regulácie zohľadnila výsledky štúdie Zjednodušenie environmentálnej politiky EÚ
1P/A/ENVI/ST/2006-45. vypracovanej na základe žiadosti Výboru Európskeho parlamentu pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín v súvislosti s procesom zjednodušovania;
6. podporuje záver štúdie Zjednodušenie environmentálnej politiky EÚ, v ktorom sa uvádza, že hodnotenie vplyvu môže zohrať kľúčovú úlohu v procese zabezpečovania lepšej právnej regulácie a že je potrebné zlepšiť kvalitu niektorých týchto hodnotení; naliehavo žiada Komisiu, aby zabezpečila:
— že týmto hodnoteniam sa bude venovať dostatočný čas a finančné zdroje;
— že hodnotenia vplyvu budú na rovnakom základe zohľadňovať hospodárske, sociálne, environmentálne a zdravotné aspekty tak v krátkodobom, ako aj v dlhodobom výhľade;
— že hodnotenia vplyvov budú zohľadňovať nielen náklady na opatrenia, ale aj náklady súvisiace s neriešením problémov v oblastiach životného prostredia, verejného zdravia a potravín;
— transparentnosť a prínos všetkých zúčastnených strán;
— že hodnotenia vplyvu budú mať dostatočne široký záber a zohľadnia rôzne vnútroštátne okolnosti v členských štátoch;
uznáva, že hodnotenia vplyvu môžu tiež zohrať podstatnú úlohu v prípade pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu a Rady a môžu mať významný dosah;
7. vyzýva Komisiu, aby ďalej podporovala výmenu informácií o osvedčených postupoch v oblasti zjednodušovania environmentálnej politiky EÚ v členských štátoch, ako sú:
— využívanie informačných technológií na zníženie administratívnej záťaže;
— zjednodušenie a integrácia systémov udeľovania povolení a licencií pri súčasnom zabezpečení environmentálnych a zdravotných noriem;
— zjednodušenie a integrácia požiadaviek v oblasti monitoringu a podávania správ vrátane prístupu založeného na posudzovaní rizika, pri súčasnom zabezpečení transparentnosti, efektívnej implementácie a presadzovania uvedených požiadaviek.
POSTUP
Názov
Stratégia zjednodušenia regulačného prostredia
Číslo postupu
2007/2096(INI)
Gestorský výbor
JURI
Výbor, ktorý predložil stanovisko
dátum oznámenia na schôdzi
ENVI 26.4.2007
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Miroslav Ouzký 27.3.2007
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
7.5.2007
5.6.2007
Dátum prijatia
5.6.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
52
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Karl-Heinz Florenz, Matthias Groote, Jens Holm, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Alexandru-Ioan Morţun, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Antonyia Parvanova, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Alfonso Andria, Iles Braghetto, Kathalijne Maria Buitenweg, Umberto Guidoni, Erna Hennicot-Schoepges, Miroslav Mikolášik, Alojz Peterle
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
POSTUP
Názov
Stratégia zjednodušenia regulačného prostredia
Číslo postupu
2007/2096(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia udelenia súhlasu na schôdzi
JURI 26.4.2007
Výbory požiadané o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
VŠETKY 26.4.2007
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
AFET 8.5.2007
DEVE 5.6.2007
INTA 7.5.2007
BUDG 23.5.2007
CONT 3.5.2007
ECON 24.1.2007
EMPL 13.12.2006
ITRE 7.6.2007
IMCO 7.5.2007
TRAN 21.11.2006
REGI 2.5.2007
AGRI 12.4.2007
PECH 29.5.2007
CULT 7.5.2007
LIBE 21.5.2007
AFCO 26.4.2007
FEMM 7.5.2007
PETI 25.6.2007
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca dátum menovania
Giuseppe Gargani 18.12.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
3.5.2007
25.6.2007
Dátum prijatia
25.6.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+ :
– :
0 :
16
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Bert Doorn, Cristian Dumitrescu, Giuseppe Gargani, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Othmar Karas, Klaus-Heiner Lehne, Manuel Medina Ortega, Hartmut Nassauer, Francesco Enrico Speroni
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Sharon Bowles, Luis de Grandes Pascual, Kurt Lechner, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Gabriele Stauner, József Szájer, Jacques Toubon
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Dátum predloženia
2.7.2007
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
