Voľný pohyb služieb - veľký krok vpred
Voľný pohyb služieb
2006-02-20 - 15:49
EP posunul voľný pohyb služieb bližšie k cieľu
Po dvoch rokoch od vzniku návrhu smernice dnes EP veľkou väčšinou hlasov schválil v prvom čítaní správu o dôležitej téme - otvorení trhu služieb v EÚ.
Pôvodný návrh bol hlasovaním značne zmenený, hoci jeho pôvodný cieľ - zabezpečenie poskytovania služieb v celej EÚ bez zbytočných obmedzení - sa zachoval.
Udeje sa tak pri súčasnom rešpektovaní sociálnych práv zamestnancov, ktoré určia národné zákony.
Cieľom smernice je umožniť poskytovateľom služieb jednoduchší výkon práva na voľný pohyb služieb a práva usadiť sa na tieto účely v inej členskej krajine EÚ.
Keďže išlo o hlasovanie v prvom čítaní, na ktoré sa vzťahuje rozhodovací postup spolurozhodovania, nejde ešte o konečné schválenie.
Nasledovať bude rozhodnutie Rady.
Tá buď zmeny schválené EP prijme, čím smernica vstúpi do platnosti, alebo ich odmietne, čím by sa návrh vrátil do EP v rámci druhého čítania.
Poslanci dnes správu odsúhlasili po dvojhodinovom hlasovaní pomerom hlasov 394 za, 215 proti a 33 absencií.
Čo poslanci odhlasovali
V súvislosti so spomínanými zámermi boli odsúhlasené významné zjednodušenia administratívnych postupov, ako napríklad zavedenie „jednotného miesta kontaktu“ pre vybavovanie všetkých formalít súvisiacich s rozbiehaním služieb v inom členskom štáte, či umožnenie nenákladnej registrácie prostredníctvom internetu.
Krajina pôvodu áno, ale po novom a za určitých obmedzení
V prípade najkontroverznejšej časti pôvodného návrhu (Európskou komisiou navrhovanej „zásady krajiny pôvodu“, podľa ktorej mal poskytovateľ služieb pri ich výkone podliehať len zákonom štátu, kde má registrované svoje sídlo, a nie zákonom krajiny, v ktorej služby poskytuje), poslanci aj napriek predošlým nezhodám dospeli k dohode.
Zásada bola premenovaná na "slobodu poskytovať služby" a schválená tak, aby jej podstata (t.j. uplatňovanie zákonov krajiny pôvodu v hostiteľskej krajine) bola zachovaná, avšak za platnosti jednej podmienky.
Tou je, že hostiteľským krajinám musí byť zároveň umožnené, aby mohli na poskytovanie služieb na ich území ukladať aj svoje požiadavky, ak sú oprávnené v záujme verejnej politiky, bezpečnosti verejnosti, ochrany životného prostredia a verejného zdravia.
Sloboda poskytovať služby navyše nebráni členským štátom uplatňovať svoje predpisy o pracovných podmienkach, vrátane pravidiel stanovených v kolektívnych zmluvách.
V praxi to znamená, že po vstupe smernice do platnosti bude mať slovenský subjekt právo poskytovať svoje služby napr. v Nemecku (alebo v ktorejkoľvek inej krajine EÚ), a pri jeho činnosti sa na neho budú vzťahovať slovenské zákony, no ak to bude v záujme verejnej politiky, verejnej bezpečnosti, ochrany zdravia, či životného prostredia v mieste poskytovania týchto služieb v hostiteľskej krajine, bude mať táto krajina právo vyžadovať aj uplatňovanie svojej legislatívy.
Európsky socialisti (PES) pôvodne žiadali pridať do zoznamu týchto dôvodov aj ochranu spotrebiteľa a sociálnu politiku, v záverečných vyjednávaniach však napokon od tohto zámeru upustili, čím vytvorili priestor pre konečný kompromis.
V ostatných, pôvodne takisto kontroverzných otázkach, sa napokon tiež podarilo dosiahnuť kompromis.
Pôsobnosť smernice - na ktoré služby neplatí a ktorých sa vôbec netýka
Čo sa týka rozsahu pôsobnosti smernice, teda presnej definície služieb, na ktoré sa má smernica vzťahovať a ktoré má naopak nechať nedotknuté, sa poslanci dohodli nasledovne:
Smernica (teda umožnenie voľného pohybu služieb v EÚ) sa má vzťahovať na všetky služby, okrem navrhovaných výnimiek.
Tieto výnimky zahŕňajú:
finančné služby
daňové služby
služby realizované prostredníctvom elektronickej komunikácie
prepravné služby vrátane taxi služieb, služieb prvej pomoci a prístavných služieb (s výnimkou prepravy hotovosti a prepravy telesných pozostatkov)
služby vo verejnom záujme (napr. vzdelávanie)
audiovizuálne služby
zdravotnícke služby (štátne aj súkromné)
herné aktivity
právne služby
služby notárov
agentúry na sprostredkovanie dočasnej práce
bezpečnostné služby
dopravné služby
Jej uplatňovanie má byť realizované bez toho, aby tým bolo dotknuté pracovné a trestné právo; verejná správa a vzťahy medzi sociálnymi partnermi (vrátane práva na odborársku činnosť a kolektívne zmluvy).
Okrem toho sa nemá dotýkať ani európskych a národných opatrení, zameraných na ochranu kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, a pluralizmu v médiách.
Predpisy členských krajín v oblasti sociálneho zabezpečenia tiež nemajú byť smernicou ovplyvnené, rovnako ako národná legislatíva v oblasti bezpečnosti.
Uplatnenie „princípu krajiny, na trh ktorej poskytovateľ služby vstúpi“ nemá mať dopad na ustanovenia medzinárodného súkromného práva.
Smernica sa má vzťahovať na „služby všeobecného hospodárskeho záujmu“ (služby poskytované súkromnými spoločnosťami v oblasti verejného sektora - napr. poštové služby, plynárenstvo, atď.) jedine v prípade, ak už boli liberalizované.
Nezahŕňa teda ich liberalizáciu, ani privatizáciu verejných subjektov poskytujúcich takéto služby.
Definíciu toho, čo je "službou všeobecného hospodárskeho záujmu" ponecháva kompromis na jednotlivých členských krajinách.
Európska komisia navrhovala zahrnúť do smernice aj článok vzťahujúci sa na tzv. vysielanie pracovníkov, poslanci však túto tému z textu smernice úplne vyškrtli s odôvodnením, že má byť upravená inými právnymi predpismi (platná Smernica 96/71/EC o vysielaní pracovníkov).
Na aké služby sa teda smernica bude vzťahovať?
Pri množstve výnimiek z celkového rozsahu pôsobnosti smernice a ďalších výnimkách iba z rozsahu pôsobnosti článku o "princípe krajiny, na trh ktorej poskytovateľ vstúpi" sa mnohí zaujímajú o to, na ktoré služby smernica napokon bude platiť.
Ako už bolo spomenuté, smernica (teda umožnenie voľného pohybu služieb v EÚ) má platiť na všetky služby, okrem vyššie vymenovaných výnimiek.
V jej texte síce neexistuje presný zoznam tých služieb, ktorých výkon ovplyvní, no niektoré služby sa napriek tomu spomínajú.
Ide napr. o obchodné služby (poradenstvo, certifikácia a testovanie, údržba, reklamné služby, činnosť komerčných agentúr a agentúr poskytujúcich zamestnanie), o služby v oblasti trhu nehnuteľností, konštrukčné služby (napr. služby architektov), distribučné služby, organizáciu podujatí, činnosť autopožičovní, služby v oblasti turizmu, a tiež služby športových, oddychových a zábavných centier.
O smernici
Odhady Európskej komisie (EK) uvádzajú, že služby majú v EÚ 70 % podiel na pracovnom trhu.
Aj napriek tomu však existuje obrovská priepasť medzi predstavou integrovanej európskej ekonomiky a realitou, s ktorou sa stretávajú európsky občania a európsky poskytovatelia služieb.
Návrh Smernice, ktorý by túto priepasť preklenul a predišiel tak mnohým sťažnostiam objavujúcim sa pred Európskym súdnym dvorom, bol Komisiou prezentovaný v januári 2004 ako jeden z hlavných prvkov reformy Lisabonskej stratégie.
Bol vypracovaný vtedajším Komisárom pre vnútorný trh Fritzom Bolkesteinom, kvôli čomu ho mnohí začali označovať termínom "Bolkesteinova smernica".
Základom obsahu sa stala myšlienka úplného odstránenia právnych a administratívnych bariér, ktoré bránia voľnému obchodu so službami v rámci EÚ.
Smernica sa vo februári 2004 dostala do parlamentných výborov EP, pričom hlavná zodpovednosť pripadla Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľov (IMCO) a jeho spravodajkyni Evelyne GEBHARDT (PES, DE).
Poradnú úlohu dostalo ďalších 9 výborov.
Do konečného hlasovania výboru IMCO, ktoré sa uskutočnilo v novembri 2005, bolo k návrhu smernice EK predložených rekordných 1600 pozmeňujúcich návrhov, z ktorých bolo výborom akceptovaných 213.
K nim pred hlasovaním v pléne pribudli ďalšie a poslanci tak napokon dnes rozhodli o tom, že pôvodný návrh EK prešiel zmenami značnému rozsahu.
Rozpravu, ktorá sa uskutočnila k tomuto bodu programu 14.
2., nájdete prostredníctvom doleuvedeného odkazu.
Vysvetlenie hlasovania (k tzv. Smernici o službách)
V rámci vysvetlení hlasovania k Smernici o službách vystúpila slovenská europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK).
Uviedla, že pri hlasovaní o tejto správe sa zdržala hlasovania z toho dôvodu, že neprešiel pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 250, ktorý podali poslanci z nových členských krajín vo frakcii EPP-ED a pokladali ho za kľúčový bod pre nové členské krajiny.
"Tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh mal do smernice doplniť článok 35a, ako náhradu za články 24 a 25 o vysielaní pracovníkov, ktoré boli vylúčené z návrhu Komisie pri hlasovaní vo výbore IMCO.
Ide o zjednodušenie postupov vysielania pracovníkov, pretože v smernici o vysielaní pracovníkov nie je zakotvená administratívna spolupráca medzi krajinou pôvodu a cieľovou krajinou.
Som rada, že v prvom čítaní bola v Európskom parlamente smernica schválená, ale som smutná, že poslanci z nových členských krajín opäť neboli podporení", uviedla Pleštinská.
20060213IPR05194 Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní na stránke: Búrlivá rozprava o službách prebiehala do neskorej noci:
SK
1
PHOTO
20060215PHT05303.jpg
SK
2
LINK
/activities/expert/ta.do?language=SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060210IPR05172 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
