P6_TA(2005)0338
Hladomor v Nigeri
B6-0460 , 0464 , 0470 , 0473 , 0476 a 0479/2005
Uznesenie Európskeho parlamentu o hladomore v Nigeri
Európsky parlament
, –
so zreteľom na výzvy OSN na poskytnutie darcovskej potravinovej pomoci pre Niger v hodnote 80,9 milióna USD,
–
so zreteľom na článok 115 ods. 5 rokovacieho poriadku,
A.
keďže Niger bol druhou najchudobnejšou krajinou na svete, a to už aj predtým, než došlo k nedostatku zrážok a k invázii kobyliek, ktoré zničili minuloročnú úrodu, čo spôsobilo, že približne tretina z takmer 12 miliónov obyvateľov trpí kritickým nedostatkom potravín, vrátane 800 000 detí akútne ohrozených podvýživou;
B.
keďže od roku 1900 Niger prekonal deväť období krutého sucha a hladomoru a osem invázií kobyliek,
C.
keďže oblasti postihnuté suchom sú známe ako miesta vypuknutia množstva prenosných ochorení ako je malária, žltačka, cholera, brušný týfus a hnačka;
D.
keďže potravinová kríza v Nigeri je komplexná, pričom svoju úlohu tu zohrávajú poveternostné podmienky, produkcia potravín, trhy, technológia, hygienické opatrenia, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, metódy výchovy detí, vysoký zahraničný dlh Nigeru a rozsiahla chudoba;
E.
keďže až do júna 2005 nigerská vláda odmietla bezplatné prideľovanie potravín,
F.
keďže uvedené odmietnutie bolo motivované snahou nenarušiť trh a popieraním závažnosti krízy,
G.
keďže množstvo vládou dotovaných potravín za nízku cenu bolo nedostatočné a tieto potraviny boli nedostupné pre chudobných,
H.
keďže v čase, keď miera úmrtnosti dramaticky narastá, nemala by sa bezplatná núdzová distribúcia potravinovej pomoci podriaďovať budúcej potravinovej bezpečnosti,
I.
keďže opakované výzvy OSN od novembra 2004 zostali bez odozvy, až kým situácia nedosiahla krízové rozmery;
J.
keďže nároky na humanitárnu pomoc sú nesmierne, od potravín, pitnej vody a liekov až po očkovacie látky pre deti, aby sa zabránilo epidémiám;
K.
keďže existuje naliehavá potreba riešiť súčasnú situáciu, je ukončenie krízy v Nigeri a v oblasti Sahelu dlhodobou úlohou, vyžadujúcou si obrovské investície a skutočný záväzok na boj proti hladu;
L.
keďže dezertifikácia (premieňanie pôdy na púšť) a vyčerpanie pôdnych živín v Saheli je výsledkom neudržateľného využívania prírodných zdrojov, vrátane ničenia lesov a krovín a účinkov klimatických zmien;
M.
keďže podľa názoru koordinátora núdzovej pomoci OSN je 80-krát nákladnejšie zakročiť v prípade núdze ako postupovať preventívne; keďže toto sa týka aj susedných krajín, ktorým hrozí hladomor (Mali, Mauritánia, Burkina Faso Čad),
1.
nalieha na medzinárodné spoločenstvo, aby sa neodvracalo od pokračujúceho utrpenia v Nigeri, pretože v najviac postihnutých častiach krajiny pokračuje distribúcia potravín, ale finančná podpora pre núdzové zásahy vykazuje znepokojivé známky poklesu;
2.
žiada, aby bol uznaný hyperendemický charakter podvýživy v Nigeri tak, aby bolo možné uplatniť globálny systém pomoci ľuďom v núdzi, zahŕňajúci prístup k lekárskej starostlivosti pre deti mladšie ako päť rokov a k poskytovaniu preukázateľne účinnej terapeutickej výživy,
3.
žiada, aby sa podporila prevencia znížením závislosti dažďoch v dôsledku ich nepravidelnosti, rozvoj zavlažovacieho poľnohospodárstva (mikro-priehrady), zlepšená potravinárska produktivita s pomocou hnojív, používanie nástrojov a zvyšovanie objemu miestnych zásob obilnín;
4.
víta skutočnosť, že Komisia vyčlenila sumu vo výške 4,6 miliónov EUR na humanitárnu pomoc Nigeru, ako aj prísľub z 1. júla 2005 "poskytnúť dodatočné finančné prostriedky na humanitárnu pomoc, ak sa bude situácia zhoršovať";
5.
vyjadruje hlboký nesúhlas v súvislosti s nedostatočnou a pomalou reakciou vlády Nigeru na hroziacu krízu; vyjadruje poľutovanie nad zlyhaním orgánov pri bezplatnej distribúcii potravín v začiatkoch krízy;
6.
odsudzuje nedostatočnú intervenciu štátu pri zabraňovaní špekuláciám a krízam a vyzýva nigerskú vládu, aby vytvorila mechanizmy, ktoré by umožnili vyhnúť sa využívaniu takýchto postupov;
7.
nie je si istý, či úplná deregulácia poľnohospodárskych trhov, ktorá sa začala v rámci politík "štrukturálneho vyrovnávania" odporučených MMF, je odôvodnená;
8.
súčasne varuje pred rizikom nesprávne riadenej potravinovej pomoci a vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby ukončilo poskytovanie potravinovej pomoci len čo usúdi, že situácia sa zlepšila;
9.
vyjadruje hlboký nesúhlas s neskorou reakciou medzinárodných darcov na výzvy OSN spred deviatich mesiacov na poskytnutie finančných prostriedkov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že ťažkosti s mobilizáciou medzinárodnej pomoci sa objavili práve v čase, keď bohaté krajiny G8 hovorili o Afrike ako o priorite;
10.
žiada podstatné zvýšenie prostriedkov vo fonde pomoci OSN s cieľom zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky a umožniť tak organizáciám OSN urýchlene začať so záchrannými operáciami;
11.
vyjadruje hlboké poľutovanie nad skutočnosťou, že reakcie na africké katastrofy sú ťažkopádne, zatiaľ čo cunami a ich obete, medzi ktorými boli západní turisti, pritiahli veľkú pozornosť médií;
12.
víta koordináciu núdzovej pomoci ECHO a dlhodobejších operácií s ohľadom na bezpečnosť potravín, riadenú Komisiou, a jasné určenie priority rozvoja vidieka a potravinovej bezpečnosti v rámci Stratégie rozvoja Nigeru;
13.
vyzýva medzinárodných darcov, aby sa tiež zamerali na pomoc súvisiacu so zdravím, napríklad na zlepšenie prístupu k pitnej vode, na distribúciu rehydratačných tabletiek a podporu a rozšírenie zdravotníckych služieb s cieľom zabrániť prepuknutiu infekčných ochorení;
14.
vyzýva medzinárodných darcov, aby navzájom, a tiež spolu s Africkou úniou, Hospodárskym spoločenstvom štátov západnej Afriky a ďalšími regionálnymi a miestnymi organizáciami zosúladili stratégiu svojej pomoci pre Niger; zdôrazňuje dôležitosť toho, aby sa k tejto pomoci pristupovalo z dlhodobého hľadiska a aby sa z nej stala súčasť regionálnej stratégie s cieľom uniknúť chudobe a hladovaniu;
15.
vyjadruje svoje znepokojenie nad dostupnosťou potravín v susedných krajinách ako Mali, Burkina Faso a žiada dôkladné sledovanie situácie v širšom regióne;
16.
vyzýva Komisiu a Radu, aby zlepšili systém včasného varovania s cieľom monitorovať citlivé regióny, v ktorých môže vypuknúť hladomor, aby tak bolo možné včas zasiahnuť a zabrániť nešťastiam;
17.
zdôrazňuje, že zásadným problémom v Nigeri je chronická a rozšírená chudoba a krajina nemá možnosť vybudovať rezervy zásob pre prípad nepredvídaných udalostí, aby mohla splniť potreby vyvolané týmto druhom kríz;
18.
vyzýva Komisiu a Radu, aby uznali účinky globálneho otepľovania v oblasti subsaharskej Afriky a aby v Európe podnikli kroky na zmiernenie týchto účinkov tým, že na úrovni Únie sa prijmú prísne stratégie na zníženie CO2 ;
19.
domnieva sa, že otázku zneužívania prírodných zdrojov je potrebné brať do úvahy pri obchodných rokovaniach s africkými štátmi;
20.
žiada, aby sa prijali opatrenia na zrušenie zahraničného dlhu Nigeru, ktoré bolo oznámené na summite G8;
21.
vyzýva Komisiu, aby po uplynutí stavu núdze implementovala komplexnú politiku na boj proti pôvodným príčinám kríz s cieľom zamerať sa na skryté štrukturálne príčiny a zlepšiť poľnohospodársku produktivitu v regióne;
22.
vyzýva vlády v regióne, aby uplatňovali politiku trvalo udržateľného rozvoja v poľnohospodárskom sektore;
23.
žiada Valné zhromaždenie OSN, aby na svojom zasadaní v septembri 2005 stanovilo spôsoby a prostriedky medzinárodnej pomoci s cieľom odstrániť chudobu a hlad vo svete v súlade s rozvojovými cieľmi milénia;
24.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Africkej únii, Generálnemu tajomníkovi OSN, spolupredsedom Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ a vládam Nigeru, Mali, Burkina Faso a Mauritánie.
