A6-0029/2008
4.2.2008
SPRÁVA
o integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť (časť: všeobecné usmernenia pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva): spustenie nového cyklu (2008 – 2010)
(KOM(2007)0803 - 2007/2275(INI))
Výbor pre hospodárske a menové veci
Spravodajkyňa:
Margarita Starkevičiūtė
PE 398.678v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................17
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................18
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť (časť: všeobecné usmernenia pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva): spustenie nového cyklu (2008 – 2010)
Európsky parlament ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie o integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť (2008 – 2010) ( KOM(2007)0803 , časť V),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Členské štáty a regióny uskutočňujúce lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť prostredníctvom politiky súdržnosti EÚ na obdobie 2007 – 2013 ( KOM(2007)0798 ),
– so zreteľom na 27 národných programov reforiem v rámci lisabonskej stratégie, ktoré predložili členské štáty,
– so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutí Európskej rady v marci 2000, marci 2001 a v marci 2005,
– so zreteľom na integrované usmernenia Komisie pre rast a zamestnanosť (2005 – 2008) ( KOM(2005)0141 ) (integrované usmernenia),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Strategická správa o obnovenej lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008 – 2010) (KOM)2007)0803),
– so zreteľom na uznesenie z 15. novembra 2007 o Európskom záujme: uspieť s ohľadom na výzvy globalizácie
Prijaté texty, P6_TA(2007)0533 . ,
– so zreteľom na článok 99 ods. 2 Zmluvy o ES,
– so zreteľom na články 107 a 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A6-0029/2007 ),
A. zaručená rozumnou kombináciou viacerých hospodárskych politík; keďže problémy, ktoré ohrozujú stabilitu, by sa mali riešiť nielen makroekonomických opatreniami, ale aj realizáciou štrukturálnych reforiem na trhoch tovaru, práce a kapitálu,
B. keďže ešte treba urobiť veľa, aby Európska únia a členské štáty boli pripravené na globalizáciu a aby sa posilnili základy hospodárskeho úspechu a dosiahla sa väčšia sociálna súdržnosť v strednodobom až dlhodobom časovom horizonte,
C. keďže sa ponúka príležitosť využiť potenciál jedinečnej konkurenčnej výhody, ktorú prinieslo rozšírenie Európskej únie a jej ďalšia integrácia, v prospech všetkých,
D. keďže spoločná mena a spoločná menová politika ponúkajú ďalší rozmer na integráciu hospodárstiev a koordináciu politických stratégií, ktorý by mohol posilniť úlohu eurozóny pri dosahovaní rastu a vytváraní pracovných miest v rámci celej Európskej únie,
E. keďže integrované usmernenia sú základným nástrojom makroekonomickej politiky EÚ pre rast a zamestnanosť, ktorý sa zameriava na strednodobé obdobie troch rokov,
F. keďže Európska únia a členské štáty musia uskutočňovať tak makroekonomické, ako aj mikroekonomické politiky, aby učinili z Európy príťažlivejšie miesto na investovanie a prácu a aby oživili poznatky a inovácie podporujúce rast,
G. keďže finančné služby majú mimoriadny význam, lebo tento sektor zohráva kľúčovú úlohu tým, že umožňuje rozvoj mnohých oblastí hospodárskej činnosti,
H. keďže politické opatrenia zamerané na zvýšenie investícií do poznatkov a ľudských zdrojov, ako aj na posilnenie inovačnej kapacity hospodárstva EÚ sú základom lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť,
I. keďže hospodárske podmienky na premenu kreatívnej ľudskej energie na inovatívne hospodárske výsledky, ako sú nové myšlienky, podniky v oblasti vyspelých technológií a regionálny rozvoj, nie sú dostatočne rozvinuté a stále pretrváva roztrieštenosť,
J. keďže z hľadiska zrýchlenej globalizácie má rozhodujúci význam zlepšenie medzinárodnej súdržnosti právnych ustanovení vrátane dodržiavania vysokých environmentálnych a sociálnych noriem,
K. keďže stabilitu a dôveru v Európsku úniu možno zabezpečiť iba pomocou spoločného pochopenia právnych predpisov a ustanovení, ktoré náležite odrážajú realitu,
L. keďže pri vytváraní znalostnej spoločnosti nie je možné dosiahnuť zásadný pokrok bez aktívneho zapojenia všetkých občanov EÚ,
Ekonomický rámec
Zabezpečenie rastu a makroekonomickej stability
1. víta strategickú právu Komisie hodnotiacu vykonávanie obnovenej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť vrátane aktualizovaných integrovaných usmernení; podporuje názor Rady, že obnovená stratégia musí byť na úrovni Spoločenstva pridanou hodnotou, aby sa zlepšila súdržnosť reforiem, zmaximalizovali sa pozitívne vedľajšie účinky a zaistilo sa, že programy reforiem v rámci lisabonskej stratégie prinesú viac kvalitnejších pracovných miest v celej Európskej únii;
2. znovu zdôrazňuje význam dôraznej realizácie lisabonskej stratégie a integrovaných usmernení, kladúc dôraz na vzájomnú závislosť hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho pokroku pri vytváraní dynamického a inovačného trvalo udržateľného hospodárstva;
3. domnieva sa, že vzhľadom na pretrvávajúcu neistotu na finančných trhoch môže rastúca nerovnováha, celkový dopyt a celosvetový inflačný tlak predstavovať pre menovú politiku náročnú úlohu; zdôrazňuje, že zdravé a stabilné makroekonomické prostredie vyžaduje vysokokvalitné financovanie z verejných zdrojov, ešte konsolidovanejšie rozpočty a inteligentnú súkromnú a verejnú investičnú politiku, ktorá prináša infraštruktúru orientovanú na budúcnosť a už dnes otvára zajtrajšie trhy; požaduje koordinované kroky, ktoré posilnia odolnosť hospodárstva EÚ;
4. domnieva sa, že rozumná hospodárska politika prispeje k posilneniu dôvery a zníženiu neistoty počas súčasných finančných ťažkostí; domnieva sa, že v roku 2008 musí Európska únia posilniť svoj rastový potenciál tak, aby bola schopná vytvárať pracovné miesta, a to najmä vzhľadom na jej rozšírenie na 27 členských štátov;
5. upozorňuje, že v záujme makroekonomickej stability musí rast produktivity sprevádzať spravodlivejšie rozdeľovanie výhod vyplývajúcich z rastu a posilňovanie sociálnej súdržnosti; v tejto súvislosti pripomína výzvu na zvýšenie miezd, aby zodpovedali strednodobému rastu produktivity;
6. zdôrazňuje, že rastúca finančná nerovnováha a nadmerná nestabilita výmenných kurzov, ako aj obmedzenie úverov a pretrvávajúca neistota na finančných trhoch predstavujú pre tvorcov makroekonomickej a najmä menovej politiky náročnú úlohu;
7. poukazuje na to, že zvýšenú pozornosť treba venovať väčším synergickým účinkom medzi rozpočtovou politikou, mzdami a rastom produktivity a že súčasne by sa mali tiež zohľadňovať vplyvy rozpočtovej politiky na makroekonomický vývoj;
8. je znepokojený vysokým výmenným kurzom eura, ktorý poškodzuje konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, a tým, že takýto vysoký kurz obmedzuje manévrovacie možnosti menovej politiky; zdôrazňuje, že zhodnocovanie výmenného kurzu eura je dôsledkom narastajúcej nerovnováhy v tretích krajinách a slabého vnútorného dopytu v eurozóne;
9. zdôrazňuje potrebu zdravej fiškálnej politiky ako predpokladu trvalo udržateľného rastu a tvorby pracovných miest v každom členskom štáte v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy ako spoločnej zodpovednosti Európskej únie; zdôrazňuje veľký význam účinnosti verejných financií a domnieva sa, že vo väčšine krajín by konsolidácia verejných financií mohla prispieť k zachovaniu dlhodobej fiškálnej udržateľnosti; zdôrazňuje význam modernizácie správy verejných vecí ako zdroja na zlepšovanie účinnosti a výkonnosti verejných financií;
Zdravé finančné trhy
10. upozorňuje na to, že dobre integrovaný finančný systém by mohol zvýšiť účinnosť menovej politiky, najmä v eurozóne; je presvedčený, že finančné trhy môžu výraznou mierou prispieť k makroekonomickej a fiškálnej udržateľnosti;
11. konštatuje, že prístup založený na riziku v rámci kapitálových požiadaviek zjednodušuje cezhraničné kapitálové toky vyvolané špecifickými podnikovými stratégiami vo veľkých finančných skupinách a pre menšie členské štáty predstavuje makroekonomickú výzvu; je pevne presvedčený, že účinný finančný dohľad a transparentnosť sú základným predpokladom zvládnutia makroekonomickej nerovnováhy;
12. zdôrazňuje vzájomnú závislosť hospodárstiev členských štátov, predovšetkým v eurozóne; domnieva sa, že integrované usmernenia by mali stanoviť všeobecný rámec užšej koordinácie hospodárskej politiky v záujme zosúladenia národných programov reforiem; navrhuje v rámci takéhoto postupu zvoliť citlivejší prístup ku konvergencii, ktorý odráža hospodársku rozmanitosť a rozličné tradície, aby sa posilnila široká podpora spoločného projektu EÚ;
13. zastáva názor, že pri dodržaní finančnej konsolidácie môže súbežný a koordinovaný prístup členských štátov k rastu, prostredníctvom intenzívnych výdavkov, podpory súkromných investícií a spoločných iniciatív v oblasti spolupráce súkromného a verejného sektora, vyvolať zásadné synergické účinky, zlepšiť schopnosť Európy riešiť existujúce problémy v oblasti vedy a výskumu, dopravy a komunikácií, energie a trvalej udržateľnosti životného prostredia a podporiť efektívne prideľovanie zdrojov v celej Európe;
Formovanie vonkajšej agendy
14. zdôrazňuje, že neregulovaný globálny finančný systém sa vymyká priamemu vplyvu politík EÚ a môže prenášať riziká finančnej nestability; podčiarkuje, že homogénny a ucelený prístup regulačných a zákonodarných orgánov je nevyhnutným predpokladom vytvorenia protiváhy cezhraničného šírenia rizík; domnieva sa, že treba opätovne prehodnotiť vplyv modelu podnikania a úlohu nadnárodných finančných skupín na celosvetových finančných trhoch;
15. upozorňuje, že Európska únia a členské štáty majú spoločnú zodpovednosť, pokiaľ ide o úlohy, príležitosti a neistoty, ktorým občania čelia v dôsledku globalizácie; je presvedčený, že podpora európskej konkurencieschopnosti v globalizovanom svete si vyžaduje vytvorenie vonkajšieho rozmeru vnútorného trhu; pripomína, že Európska únia sa bude globalizácii nielen pasívne prispôsobovať, ale bude ju naopak aj formovať; zdôrazňuje, že je dôležité posilniť strategickú spoluprácu s medzinárodnými partnermi, najmä prostredníctvom transatlantických vzťahov, a navzájom spolupracovať v rámci silnejších nadnárodných organizácií presadzovaním základných zásad EÚ – solidarity, demokracie, právneho charakteru štátu a dodržiavania ľudských práv;
16. žiada prijatie opatrení na boj proti protekcionizmu vnútri aj mimo Európskej únie; zdôrazňuje, že protekcionizmus skôr porušuje, než chráni práva spotrebiteľov a občanov;
Obnovenie podnikateľskej dynamiky
Posilňovanie koordinácie hospodárskej politiky
17. domnieva sa, že Európska únia by mala v priebehu mnohých kôl rôznych mnohostranných rokovaní, napríklad v rámci WTO, prejaviť spoločný názor, ktorý skutočne obhajuje záujmy každého jednotlivého členského štátu;
Zameranie sa na prioritné oblasti
18. nalieha na Komisiu, aby vyvinula dôslednú integrovanú politiku smerujúcu k trvalo udržateľnému rozvoju; je presvedčený, že trvalo udržateľné využívanie zdrojov a posilňovanie synergických účinkov medzi ochranou životného prostredia a rastom, ako aj lepšie výsledky v oblasti inovácie možno dosiahnuť podporovaním rozvoja a uplatňovania technológií šetrných voči životnému prostrediu a zohľadňovaním environmentálnych požiadaviek pri verejnom obstarávaní s osobitným zreteľom na MSP;
19. zdôrazňuje úlohu trhových nástrojov pri plnení cieľov stanovených na zasadnutí Európskej rady na jar 2007, pomocou ktorých sa má Európa transformovať na energeticky účinné hospodárstvo založené na využívaní obnoviteľnej energie; domnieva sa, že vzhľadom na pretrvávajúci tlak na zvyšovanie cien energie a narastajúce hrozby pre podnebie je dôležité presadzovať zlepšenia energetickej účinnosti, ktoré podporujú rast i trvalo udržateľný rozvoj; upozorňuje na to, že spoločnosti v EÚ patria medzi popredné svetové subjekty vo vývoji nových technológií obnovy energie;
20. víta návrh Komisie ustanoviť v súvislosti s výskumom a inováciou „piatu slobodu“, slobodu vedomostí, ktorá doplní štyri slobody: slobodu pohybu tovaru, služieb, ľudí a kapitálu;
21. domnieva sa, že v kontexte rastu cien potravín, ktorý sa zdá byť skôr stály ako cyklický, by sa mali revidovať mechanizmy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré obmedzujú dodávky; domnieva sa, že spoločná poľnohospodárska politika môže zohrať kľúčovú úlohu pri stabilizácii cien potravín;
22. opätovne pripomína svoje stanovisko týkajúce sa výhod prenosu daňového zaťaženia z pracovnej oblasti na poškodzovanie životného prostredia ako účinného spôsobu riešenia environmentálnych problémov, ako aj otázok zamestnanosti, a zastáva názor, že sa musí znížiť daňové zaťaženie práce s cieľom vytvoriť viac pracovných miest a bojovať proti práci na čierno;
Posilňovanie vnútorného trhu
23. poukazuje na to, že nevybudovanie vnútorného trhu má za následok zaostávanie produktivity EÚ za jej možnosťami a neumožňuje v plnej miere vyčerpať príležitosti, ktoré ponúka globálny trh; domnieva sa, že zatiaľ čo je vnútorný trh tovaru relatívne dobre integrovaný, trhy služieb vrátane finančných služieb zostávajú skôr rozdrobené; požaduje urýchlené začlenenie trhu služieb trvalým a súvislým vykonávaním a uplatňovaním dohodnutých pravidiel a odstránením prekážok hospodárskej súťaže a prístupu na trh; upozorňuje, že poskytovanie účinných služieb všeobecného hospodárskeho záujmu za prijateľné ceny zohráva v konkurenčnom a dynamickom hospodárstve významnú úlohu; žiada Komisiu, aby zabezpečila rovnaké východiskové podmienky pre služby všeobecného záujmu (vrátane sociálnych služieb) dostupné pre všetkých;
24. zdôrazňuje, že štyri slobody by sa mali uplatňovať rovnakým spôsobom a v rovnakom rozsahu v celej Európskej únii a že ich uplatňovanie by sa malo neustále monitorovať;
25. zdôrazňuje potrebu otvoriť sieťové priemyselné odvetvia konkurencii zabezpečením rovnakých východiskových podmienok a účinnej hospodárskej súťaže na celoeurópskych integrovaných trhoch; v tomto zmysle sa domnieva, že verejné vlastníctvo je na trhu s elektrickou energiou a plynom jedným z hlavných prvkov vedúcich k narušeniam na európskej úrovni a že naďalej treba zlepšovať podnecovanie hospodárskej súťaže na týchto trhoch; je presvedčený, že rozšírenie, skvalitnenie a spájanie európskej infraštruktúry, s osobitným zameraním na cezhraničné projekty a prepojenie medzi starou a novou Európou, by mohlo napomôcť vytvorenie primeraných podmienok na podstatné zvýšenie produktivity v odvetviach dopravy, energetiky a informačných a komunikačných technológií;
Prínos daňovej politiky k lisabonskej agende
26. poukazuje na potrebu koordinovaného daňového rámca vrátane podmienok týkajúcich sa dane z príjmu právnických osôb, ktoré by mali byť priaznivé pre firmy, a to najmä MSP, a zamerané na obnovu rastu a tvorbu pracovných miest;
27. upozorňuje, že z hľadiska štátneho financovania musí Európska únia podporovať daňové podmienky, ktoré uľahčia hospodársku súťaž v celosvetovom hospodárstve s cieľom stimulovať vytváranie nových podnikov a technologické inovácie; konštatuje, že súčasťou toho je okrem iného zníženie daní, ktoré bránia efektívnosti a tvorbe pracovných miest, a to najmä vzhľadom na osobitné sociálne skupiny, ako sú ženy, dlhodobo nezamestnané a staršie osoby;
Investície do ľudských zdrojov a modernizácia pracovných trhov
Podnikanie a tvorivosť
28. je presvedčený, že pre podporu podnikateľskej kultúry a vytvorenie priaznivého prostredia pre MSP je rozhodujúce, aby sa zjednodušil riadiaci systém inštitucionálneho rámca pre inovácie, ktorý sa opiera o účinný systém financovania poskytujúci finančné prostriedky vo všetkých etapách inovačného procesu od vývoja myšlienky až po jej realizáciu na podnikovej úrovni; upozorňuje, že štrukturálna politika musí byť sformulovaná tak, aby mohla flexibilne reagovať na kreatívne sebavyjadrovanie a uľahčila uplatňovanie tvorivých myšlienok z hľadiska výnosnosti;
29. je pevne presvedčený, že lepšia právna úprava a realizácia ambicióznych cieľov pri znižovaní administratívneho zaťaženia vyplývajúceho z nových právnych predpisov EÚ prispieva ku konkurenčnejšiemu podnikateľskému prostrediu a podporuje súkromné stimuly; vyzýva členské štáty, aby stanovili rovnako ambiciózne ciele, ktoré sa budú vzťahovať na všetky úrovne vnútroštátnych právnych predpisov; upozorňuje na to, že osobitná pozornosť sa musí venovať posilňovaniu účinnosti inštitucionálnej a správnej kapacity členských štátov;
Celoživotný prístup
30. domnieva sa, že aktívne politiky zamestnanosti by mali spájať politické opatrenia orientované na zásadu „flexiistoty“ s novými formami istoty vrátane motivácie aktívne si hľadať prácu, ako aj s lepším predvídaním a pozitívnym riadením zmien vrátane ekonomickej reštrukturalizácie, aby sa minimalizovalo ich sociálne vylúčenie a uľahčilo sa prispôsobovanie; domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať tomu, ako lepšie komunikovať s občanmi a napĺňať ich očakávania a potreby;
31. domnieva sa, že celoživotný prístup treba naďalej rozvíjať, aby sa dalo aktívne reagovať na demografické zmeny vrátane modernizácie dôchodkových systémov v záujme zabezpečenia finančnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti;
32. domnieva sa, že vzdelávanie kľúčovým spôsobom ovplyvňuje potenciál dlhodobého rastu a predstavuje účinný nástroj na boj proti chudobe a vylúčeniu a umožňuje ľuďom zvýšiť ich životnú úroveň; odporúča, aby EÚ a členské štáty uplatňovali účinnejšie opatrenia, ktoré zvýšia investície do vzdelávania a zlepšia prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave pre všetkých;
33. zastáva názor, že so zreteľom na podporu účasti na priebežnom celoživotnom vzdelávaní na pracovisku, najmä v prípade nízko kvalifikovaných a starších pracovníkov, môžu účinné stratégie celoživotného vzdelávania pôsobiť ako protiváha negatívnych účinkov starnutia obyvateľstva EÚ na pracovných trhoch; domnieva sa však, že treba vynaložiť rozhodné úsilie s cieľom zvyšovať základné zručnosti mladých ľudí, radikálne potlačiť predčasné ukončovanie školskej dochádzky a zakročiť proti nedostatočnej úrovni kvalifikácií vo všeobecnosti a posilniť sociálnu a pracovnú integráciu prisťahovalcov a zdravotne postihnutých osôb, a to najmä podporou zvyšovania kvalifikácie;
Prisťahovalecká politika
34. je pevne presvedčený, že účinná prisťahovalecká politika by sa mala zvažovať v súvislosti s nedostatkami v oblasti zručností a s požiadavkami trhu práce; domnieva sa, že ďalší rozvoj komplexnej európskej migračnej politiky, ktorá dopĺňa politiky členských štátov, zostáva základnou prioritou s cieľom reagovať na výzvy a využiť príležitosti, ktoré predstavuje prisťahovalectvo v novej ére globalizácie;
35. domnieva sa, že podpora rastu a spolupráce s tretími krajinami a väčšia ekonomická otvorenosť Európskej únie majú aj naďalej kľúčový význam pre dobré riadenie migračných tokov a boj proti nezákonnému prisťahovalectvu; uvedomuje si, že Európska únia naliehavo potrebuje stratégiu spoločnej a integrovanej kontroly hraníc, ktorá zadefinuje kritéria a postupy hospodárskej migrácie;
Zlepšovanie hospodárskej správy a riadenia
36. víta správy o jednotlivých krajinách vypracované Komisiou; vyzýva však na systematickejší prístup zvýrazňujúci úspechy, ale aj nedostatky; podporuje návrh Komisie zaviesť konkrétne sledované body ako súčasť mnohostranného dohľadu a tiež príležitosť na zlepšenie reakcií národných politík; uznáva, že pri dosahovaní zamestnanosti a rastu by sa mala posilniť úloha regionálnej úrovne, ako sa uvádza v novej generácii programov kohéznej politiky na obdobie 2007 – 2013;
37. vyjadruje poľutovanie nad stále slabým zviditeľnením lisabonskej stratégie vo vnútroštátnej politike mnohých členských štátov; zastáva názor, že mobilizácia všetkých hospodárskych zainteresovaných strán má zásadný význam pre zabezpečenie jej účinného uplatňovania; predovšetkým sa domnieva, že lepšie zapojenie sociálnych partnerov, národných parlamentov, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj občianskej spoločnosti zlepší výsledky lisabonskej stratégie a posilní verejnú diskusiu o vhodných reformách; podporuje návrh Komisie, aby členské štáty prehĺbili spoluprácu s národnými a regionálnymi parlamentmi a zabezpečili každoročné diskusie o plnení ich národných plánov reforiem;
38. vyzýva Radu, aby zohľadnila tieto zmeny:
Odporúčanie Komisie
Zmeny Parlamentu
Zmena 1
Usmernenie 1
Usmernenie č. 1: Zabezpečiť hospodársku stabilitu pre trvalo udržateľný rast.
Usmernenie č. 1: Zabezpečiť hospodársku stabilitu pre trvalo udržateľný rast v globálnom prostredí .
1.
V súlade s Paktom stability a rastu by členské štáty mali plniť svoje strednodobé rozpočtové ciele.
Pokiaľ tento cieľ ešte nesplnili, mali by prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na jeho dosiahnutie.
Členské štáty by sa mali vyhýbať procyklickým fiškálnym politikám.
Okrem toho je nevyhnutné, aby členské štáty s nadmerným deficitom podnikali účinné kroky na zabezpečenie jeho rýchlej nápravy.
1.
V súlade s Paktom stability a rastu by členské štáty mali plniť svoje strednodobé rozpočtové ciele.
Pokiaľ tento cieľ ešte nesplnili, mali by prijať všetky nápravné opatrenia potrebné na jeho dosiahnutie a zabezpečiť modernizáciu správy verejných vecí a konsolidáciu verejných financií .
Členské štáty by sa mali vyhýbať procyklickým fiškálnym politikám.
Okrem toho je nevyhnutné, aby členské štáty s nadmerným deficitom podnikali účinné kroky na zabezpečenie jeho rýchlej nápravy.
2.
Členské štáty vykazujúce deficit bežného účtu, ktorý predstavuje riziko, že nebude trvalo udržateľný, by mali pracovať na jeho náprave štrukturálnymi reformami, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a v prípade potreby prispievať k jeho náprave aj prostredníctvom fiškálnej politiky.
2.
Členské štáty vykazujúce deficit bežného účtu, ktorý predstavuje riziko, že nebude trvalo udržateľný, by mali pracovať na jeho náprave štrukturálnymi reformami, podporou vonkajšej konkurencieschopnosti a v prípade potreby prispievať k jeho náprave aj prostredníctvom fiškálnej politiky, ako aj konsolidáciou výsledkov hospodárskeho rastu a tým, že budú venovať pozornosť väčšiemu synergickému účinku medzi rozpočtovou politikou a rastom produktivity.
2a.
V záujme stability by členské štáty nemali ponechávať celú zodpovednosť za boj proti inflačnému riziku len na menovú politiku, a to najmä v súčasnej situácii, keď sú výmenné kurzy vysoké.
Členské štáty by mali do tohto boja proti inflácii zapojiť všetky ostatné politiky, ktoré môžu pomôcť.
2b.
Členské štáty by mali zvýšiť odolnosť hospodárstva EÚ rozvíjaním vonkajšieho rozmeru vnútorného trhu s cieľom riešiť otázky, ktoré sa týkajú rastúcich globálnych nerovnováh.
Zmena 2
Usmernenie 2
Usmernenie č. 2: Zabezpečiť trvalú hospodársku a fiškálnu udržateľnosť ako základ zvýšenia zamestnanosti .
Usmernenie č. 2: Zabezpečiť trvalú hospodársku a fiškálnu udržateľnosť ako základ zvýšenia možností rastu .
Členské štáty by mali z hľadiska projektovaných nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva:
Členské štáty by mali z hľadiska projektovaných demografických výziev v budúcnosti :
1 . dosiahnuť uspokojivé tempo znižovania štátneho dlhu s cieľom posilniť verejné financie;
1 . zreformovať a obnoviť systémy dôchodkového, sociálneho a zdravotného zabezpečenia na zabezpečenie ich finančnej životaschopnosti a udržateľnosti , ako aj sociálnej primeranosti a dostupnosti;
2 . zreformovať a obnoviť systémy dôchodkového, sociálneho a zdravotného zabezpečenia na zabezpečenie ich finančnej životaschopnosti, sociálnej primeranosti a dostupnosti;
2 . dosiahnuť uspokojivé tempo znižovania štátneho dlhu a zároveň zlepšiť správu štátneho dlhu s cieľom posilniť verejné financie;
3. prijať opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce a ponuky pracovných síl, najmä medzi ženami, mladými a staršími pracovníkmi, a podporovať celoživotný prístup k práci, aby sa zvýšil počet odpracovaných hodín v hospodárstve.
3. prijať opatrenia na zvýšenie účasti na trhu práce a ponuky pracovných síl, najmä medzi ženami, mladými a staršími pracovníkmi, a podporovať celoživotný prístup k práci, aby sa zvýšil počet odpracovaných hodín v hospodárstve a
4. zavádzať „piatu slobodu“ vedomostí a podporovať nové zručnosti; zabezpečiť celoživotné vzdelávanie pre všetkých a modernizovať infraštruktúru pre výskum a vzdelávacie a školiace systémy.
Zmena 3
Usmernenie 3
Usmernenie č. 3: Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť.
Usmernenie č. 3: Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť a posilňovať dôveru v hospodárstvo .
Členské štáty by mali bez toho, aby boli dotknuté usmernenia o hospodárskej stabilite a trvalej udržateľnosti, presmerovať zloženie verejných výdavkov v prospech kategórií zvyšujúcich rast v súlade s Lisabonskou stratégiou, prispôsobiť daňovú štruktúru na zvýšenie rastového potenciálu, zabezpečiť zavedenie mechanizmov hodnotenia vzťahu medzi verejnými výdavkami a dosahovaním politických cieľov a zabezpečiť celkovú jednotnosť súborov reformných opatrení.
Členské štáty by mali bez toho, aby boli dotknuté usmernenia o hospodárskej stabilite a trvalej udržateľnosti, presmerovať zloženie verejných výdavkov v prospech kategórií zvyšujúcich rast v súlade s lisabonskou stratégiou, daňovú štruktúru na zvýšenie rastového potenciálu podporovaním produktivity vedúcej k rastu , zabezpečiť zavedenie mechanizmov hodnotenia vzťahu medzi verejnými výdavkami a dosahovaním politických cieľov, ako sú vysokokvalitné investície do lisabonských cieľov , a zabezpečiť celkovú jednotnosť súborov reformných opatrení.
Zmena 4
Usmernenie 4
Usmernenie č. 4: Zabezpečiť, aby vývoj miezd prispieval k makroekonomickej stabilite a rastu.
Usmernenie č. 4: Zabezpečiť, aby vývoj miezd prispieval k makroekonomickej stabilite a rastu.
Takisto v záujme zvýšenia prispôsobivosti by členské štáty mali presadzovať vhodné rámcové podmienky pre systémy kolektívneho vyjednávania o mzdách, pričom by mali plne rešpektovať úlohu sociálnych partnerov, aby sa zo strednodobého hľadiska presadzoval súlad vývoja nominálnych miezd a nákladov práce s cenovou stabilitou a vývojom produktivity, pričom je potrebné zohľadniť rozdiely v kvalifikácii pracovnej sily a v podmienkach na miestnom trhu práce.
Takisto v záujme zvýšenia prispôsobivosti by členské štáty mali presadzovať vhodné rámcové podmienky pre systémy kolektívneho vyjednávania o mzdách, pričom by mali plne rešpektovať úlohu sociálnych partnerov, aby sa zo strednodobého hľadiska presadzoval súlad vývoja nominálnych miezd a nákladov práce s cenovou stabilitou a vývojom produktivity, pričom je potrebné brať ohľad najmä na odborníkov pôsobiacich na finančnom trhu, ako aj na rozdiely v kvalifikácii pracovnej sily a v podmienkach na miestnom trhu práce.
Zmena 5
Usmernenie 5
Usmernenie č. 5: Podporovať väčšiu spojitosť medzi makroekonomickými a štrukturálnymi politikami a politikami zamestnanosti.
Usmernenie č. 5: Podporovať väčšiu spojitosť medzi makroekonomickými a štrukturálnymi politikami a politikami zamestnanosti.
Členské štáty by mali :
1. zlepšiť koordináciu hospodárskej politiky s cieľom zosúladiť ich národné programy reforiem pri súčasnom zohľadnení hospodárskej rozmanitosti a rôznych tradícií;
Členské štáty by mali presadzovať reformy trhov práce a trhov výrobkov, čo zároveň zvyšuje rastový potenciál, a podporovať makroekonomický rámec zvyšovaním pružnosti, mobility a prispôsobivosti trhov práce a trhov výrobkov v súvislosti s globalizáciou, technologickým pokrokom, zmenou dopytu a cyklickými zmenami.
Členské štáty by mali najmä dodať nový impulz daňovým reformám a reformám systémov zabezpečenia, aby sa zlepšili stimuly a aby sa oplatilo pracovať; zvýšiť prispôsobivosť trhov práce, ktoré by mali spájať flexibilitu zamestnania s istotou zamestnania ; a zlepšiť zamestnateľnosť investovaním do ľudského kapitálu.
2. presadzovať reformy trhov práce a trhov výrobkov, čo zároveň zvyšuje rastový potenciál, a podporovať makroekonomický rámec zabezpečením pružnosti novými formami istoty , mobility a prispôsobivosti trhov práce a trhov výrobkov v súvislosti s globalizáciou, technologickým pokrokom, zmenou dopytu a cyklickými zmenami.
Členské štáty by mali najmä: dodať nový impulz daňovým reformám a reformám systémov zabezpečenia, aby sa zlepšili stimuly a aby sa oplatilo pracovať; zvýšiť prispôsobivosť trhov práce, ktoré by mali spájať flexibilitu zamestnania s istotou zamestnania a zlepšiť zamestnateľnosť investovaním do ľudského kapitálu.
3. venovať osobitnú pozornosť posilňovaniu inštitucionálnej a správnej účinnosti a
4. prispieť k rozvíjaniu komplexnej imigračnej politiky EÚ vrátane kritérií a postupov ekonomickej migrácie, ktoré budú zodpovedať požiadavkám pracovného trhu.
Zmena 6
Usmernenie 6
Usmernenie č. 6: Prispievať k dynamickej a fungujúcej EMÚ.
V záujme tohto usmernenia členské štáty eurozóny musia zabezpečiť lepšiu koordináciu svojich hospodárskych a rozpočtových politík, najmä
Usmernenie č. 6: Prispievať k dynamickej a fungujúcej EMÚ.
V záujme tohto usmernenia členské štáty eurozóny musia zabezpečiť lepšiu koordináciu svojich hospodárskych a rozpočtových politík, najmä:
1. maximalizovať pozitívny efekt prelievania reforiem, keďže používanie spoločnej meny a spoločná menová politika dávajú koordinácii ďalší rozmer;
1. venovať osobitnú pozornosť fiškálnej udržateľnosti svojich verejných financií v plnom súlade s Paktom stability a rastu;
1a. venovať osobitnú pozornosť fiškálnej udržateľnosti svojich verejných financií v plnom súlade s Paktom stability a rastu;
2. prispievať k súboru politík, ktorý podporuje hospodárske oživenie a je v súlade s cenovou stabilitou, čím z krátkodobého hľadiska zvyšuje dôveru medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a súčasne je v súlade s dlhodobo udržateľným rastom;
2. prispievať k súboru politík, ktorý podporuje hospodárske oživenie a je v súlade s cenovou stabilitou, čím z krátkodobého hľadiska zvyšuje dôveru medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a súčasne je v súlade s dlhodobo udržateľným rastom;
3. presadzovať štrukturálne reformy, ktoré zvýšia dlhodobý potenciálny rast eurozóny a zlepšia jej produktivitu, konkurencieschopnosť a hospodárske prispôsobenie sa nerovnomerným náhlym zmenám, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať politikám zamestnanosti ; a
3. presadzovať štrukturálne reformy a realizovať investičné priority v súlade s lisabonskými cieľmi , ktoré zvýšia dlhodobý potenciálny rast eurozóny a zlepšia jej produktivitu, konkurencieschopnosť a hospodárske prispôsobenie sa nerovnomerným náhlym zmenám, pričom osobitnú pozornosť je potrebné venovať politikám zamestnanosti a
4. zabezpečiť, aby bol vplyv eurozóny v globálnom hospodárskom systéme porovnateľný s jej hospodárskym významom.
4. zabezpečiť, aby bol vplyv EÚ a eurozóny v globálnom hospodárskom systéme porovnateľný s jej hospodárskym významom.
Zmena 7
Usmernenie 7, úvodná časť a odseky 1, 2 a 3
Usmernenie č. 7: Zvýšiť a zlepšiť investície do výskumu a vývoja, najmä zo strany súkromnej podnikateľskej sféry.
V záujme tohto usmernenia sa potvrdzuje celkový cieľ na rok 2010 na úrovni 3 % HDP, pričom by mal byť primerane rozdelený medzi súkromné a verejné investície.
Členské štáty si stanovia svoje osobitné čiastkové rozdelenie .
Členské štáty by mali ďalej rozvíjať súbor opatrení vhodných na posilnenie výskumu a vývoja , najmä výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore , prostredníctvom:
Usmernenie č. 7: Zvýšiť a zlepšiť investície do výskumu a vývoja, najmä zo strany súkromnej podnikateľskej sféry.
S cieľom presadzovať podnikateľskú kultúru a podporovať súkromnú iniciatívu by členské štáty mali ďalej rozvíjať súbor opatrení vhodných na podporu modernizácie hospodárstva a všetkých foriem inovácie prostredníctvom:
1. zlepšených rámcových podmienok a zabezpečenia toho, aby spoločnosti pôsobili v dostatočne konkurenčnom a atraktívnom prostredí;
1. rozvoja inštitúcií reagujúcich na trh a zlepšených rámcových podmienok s cieľom zabezpečiť , aby spoločnosti pôsobili v dostatočne konkurenčnom podnikateľskom prostredí a mali úžitok zo zavádzania inovácií ;
2. účinnejších a efektívnejších verejných výdavkov na výskum a vývoj a rozvíjajúcich sa verejno-súkromných partnerstiev;
2. posilnenia hospodárskych stimulov okrem iného zjednodušením daňových systémov;
3. rozvoja a posilňovania centier excelentnosti vo vzdelávacích a výskumných inštitúciách v členských štátoch a v prípade potreby vytvárania nových centier, a prostredníctvom zlepšovania spolupráce a prevodu technológií medzi verejnými výskumnými ústavmi a súkromnými podnikmi ;
3. zlepšenia prístupu k finančným prostriedkom, najmä mikropôžičkám a iným formám rizikového kapitálu, s cieľom podporiť vytváranie MSP a rast;
3a. podporovania decentralizácie priemyselných výskumných stredísk v záujme ich ďalšieho prepájania so vzdelávacími strediskami, skúmania rozmanitosti rôznych výskumných kultúr;
Zmena 8
Usmernenie 11 odsek 4
4. pokračovať v boji proti zmenám klímy a súčasne hospodárnym spôsobom uplatňovať ciele podľa Kjótskeho protokolu, najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom.
4. pokračovať v boji proti klimatickým zmenám a súčasne ekonomickým spôsobom uplatňovať ciele podľa Kjótskeho protokolu, najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom ;
4a. plniť záväzky prijaté na zasadnutí Európskej rady na jar 2007 s cieľom riešiť energetické a environmentálne problémy a
4b. v súvislosti s rastom cien potravín, ktorý sa javí skôr trvalý ako cyklický, revidovať mechanizmy spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré obmedzujú dodávky.
Zmena 9
Usmernenie 12, úvodná časť a odseky 1 a 6
Usmernenie č. 12: Rozširovať a prehlbovať vnútorný trh.
Členské štáty by mali:
Usmernenie č. 12: Rozširovať a prehlbovať vnútorný trh a zabezpečiť otvorené a konkurenčné trhy .
Členské štáty by mali:
1. urýchliť transponovanie smerníc vnútorného trhu;
1. urýchliť transponovanie smerníc vnútorného trhu a odstrániť zostávajúce prekážky brániace cezhraničnej činnosti ;
6. zrýchliť integráciu finančného trhu trvalým a súvislým vykonávaním a presadzovaním Akčného plánu pre finančné služby.
6. zrýchliť integráciu trhu služieb vrátane finančných služieb súvislým vykonávaním právnych predpisov o vnútornom trhu a presadzovaním Akčného plánu pre finančné služby a zároveň s ohľadom na alternatívne a nealternatívne investičné činnosti na finančnom trhu zvyšovať transparentnosť, zodpovednosť a dohľad pre investorov, trhy a regulačné orgány;
6a. prispievať k rozvoju vyváženého prístupu k regulácii šírenia finančného rizika cez hranice;
6b. vytvárať primerané podmienky na zvyšovanie účinnosti zdrojov v dopravnej a energetickej infraštruktúre zameriavajúc sa na cezhraničné oblasti, okrajové regióny a prepojenie medzi „starými“ a „novými“ členskými štátmi a
6c. zohrávať hlavnú úlohu na medzinárodnej úrovni v súvislosti s otázkami krízového manažmentu a zlepšovania súčasných opatrení globálneho dohľadu.
Zmena 10
Usmernenie 13 odsek 6
6. presadzovanie vonkajšej otvorenosti aj vo viacstrannom kontexte;
6. presadzovanie vonkajšej otvorenosti aj vo viacstrannom kontexte, najmä prostredníctvom transatlantických vzťahov ;
6a. dokončenie transatlantického trhu;
o
o o
39. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Od poslednej správy Parlamentu o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na rok 2007 sa v Európe odohrali dôležité zmeny.
Rozmach európskeho hospodárstva síce pokračoval a rast v roku 2007 dosiahol takmer 3 %, nedávne otrasy na celosvetových finančných trhoch a zníženie výkonu hospodárstva USA výrazne zvýšili riziká poklesu.
Najnovší hospodársky výhľad Komisie na roky 2008 až 2009 preto predpovedá spomalenie rastu.
Komisia vo svojej strategickej správe o obnovenej lisabonskej stratégii uverejnenej 11. decembra 2007 navrhuje opätovne potvrdiť existujúce všeobecné usmernenia hospodárskej politiky na roky 2008 až 2010 ako súčasť integrovaných usmernení.
Všeobecné usmernenia hospodárskej politiky sú hlavným nástrojom hospodárskej politiky EÚ v kontexte celkovej lisabonskej stratégie, ako aj referenčným kritériom pre celoročné programy stability a konvergencie.
Komisia zastáva názor, že v tejto chvíli sa treba zamerať na implementáciu.
Tento postoj potvrdili aj externí konzultanti, ktorí vyhodnotili integrované usmernenia, a závery Rady ECOFIN z 13. novembra 2007.
Bez ohľadu na toto potvrdenie Komisia uznáva, že treba aktualizovať kontext, v ktorom sa majú realizovať integrované usmernenia.
Väčší dôraz by sa mal klásť na opatrenia zamerané na to, aby sa viac investovalo do ľudských zdrojov a modernizácie pracovných trhov.
Komisia sa domnieva, že nie všetky členské štáty pristúpili k vykonaniu reforiem s rovnakou rozhodnosťou.
Zdôrazňuje dôležitosť makroekonomickej stability a podčiarkuje potrebu vykonať doteraz nezrealizované reformy s cieľom posilniť základy stabilného hospodárskeho rastu a pomôcť Európe odolávať nepriaznivému vývoju celosvetového hospodárstva.
Keďže sa navrhuje, aby sa ťažiskom ďalšieho cyklu stalo vykonávanie, každý členský štát by mal ako súčasť svojej správy o vykonávaní predložiť plán činností, v ktorom stanoví opatrenia, ktoré prijme, aby zohľadnil odporúčania a/alebo „body, ktoré treba sledovať“.
Tento mechanizmus by mal uľahčiť koordináciu reforiem a viacstranný dohľad v rámci Rady.
V eurozóne sa vyžaduje ešte vyššia miera koordinácie.
V tomto zmysle Komisia predloží do leta 2008 návrhy na účinnejšiu koordináciu a správu.
Európsky parlament, ktorý je jediným priamo občanmi voleným orgánom Európskej únie, je vhodným fórom pre hodnotenie a analyzovanie stratégií a opatrení, ktoré členské štáty prijímajú s cieľom zlepšiť koordináciu hospodárskej politiky a vykonávať lisabonské usmernia.
Vzhľadom na vypracúvanie a nasledujúce hodnotenie integrovaných usmernení sa musí táto skutočnosť odrážať aj v primeraných právach inštitucionálnej účasti.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
29.1.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
24
2
13
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Gabriele Albertini, Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sebastian Valentin Bodu, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Anne Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Piia-Noora Kauppi, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Cornelis Visser, Sahra Wagenknecht
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Katerina Batzeli, Daniel Dăianu, Ján Hudacký, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Bilyana Ilieva Raeva
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Alfonso Andria
