KONEČNÉ ZNENIE
A6-0264/2006
31.8.2006
SPRÁVA
o médiách a rozvoji
(2006/2080(INI))
Výbor pre rozvoj
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Manolis Mavrommatis
PE 374.431v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
STANOVISKO Výboru pre kultúru a vzdelávanie ............................................15
POSTUP...................................................................................................................................18
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o médiách a rozvoji
( 2006/2080(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na rozvojové ciele milénia (MDGs) prijaté 18. septembra 2000 na Miléniovom samite OSN v New Yorku,
– so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW) podpísaný 18. decembra 1979,
– so zreteľom na Deklaráciu o trvalo udržateľnom rozvoji z Johannesburgu prijatú 4. septembra 2002 na svetovom samite o trvalo udržateľnom rozvoji,
– so zreteľom na rezolúciu o výsledkoch osobitného zasadnutia Valného zhromaždenia OSN v dňoch 5 – 9. júna 2000 na tému „Ženy 2000: rovnosť, rozvoj a mier pre 21. storočie“ prijatú Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ dňa 12. októbra 2000 v Bruseli
Ú. v.
ES C 64, 28.2.2001, s.
49. ,
– so zreteľom na uznesenie o právach zdravotne postihnutých osôb a starších ľudí v krajinách AKT prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ dňa 1. novembra 2001 v Bruseli (Belgicko)
Ú. v.
ES C 78, 2.4.2002, s.
64. ,
– so zreteľom na článok 19 Všeobecnej deklarácie ľudských práv z roku 1948, článok 10 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd z roku 1950, článok 13 Amerického dohovoru o ľudských právach prijatého v roku 1969 a článok 9 Africkej charty ľudských práv a práv národov z roku 1981,
– so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane podpísanú v Cotonou v Benine dňa 23. júna 2000
Ú. v.
ES L 317, 15.12.2000.
Dohoda naposledy zmenená a doplnená dohodou, ktorá mení a dopĺňa Dohodu o partnerstve (Ú. v.
L 209, 11.8.2005, s.
27). , ktorá nadobudla platnosť dňa 1. apríla 2003, a najmä so zreteľom na článok 43, ktorý sa zaoberá informačnými a komunikačnými technológiami a informačnou spoločnosťou,
– so zreteľom na uznesenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ z 21. apríla 2005 o pokroku pri dosahovaní všeobecného základného vzdelania a rodovej rovnosti v krajinách AKT v rámci rozvojových cieľov milénia
Zatiaľ neuverejnené v Ú. v.
EÚ. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júna 2001 o informačných a komunikačných technológiách (IKT) a rozvojových krajinách
Ú. v.
ES C 53 E, 28.2.2002, s.
121. ,
– so zreteľom na „Ženevskú deklaráciu zásad“ a „akčný plán“ svetového samitu o informačnej spoločnosti (WSIS) prijaté dňa 12. decembra 2003,
– so zreteľom na „Dakarskú deklaráciu“ o podpore kultúr a kultúrnych odvetví krajín AKT podpísanú ministrami kultúry štátov AKT dňa 20. júna 2003,
– so zreteľom na „záväzok z Tunisu“ svetového samitu o informačnej spoločnosti prijatý dňa 18. novembra 2005,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie ( A6‑0264/2006 ),
A. keďže hlavnou úlohou médií je šírenie informácií, čo je proces, prostredníctvom ktorého občanom poskytujú účinný prílev správ, politík a činností vlád,
B. keďže médiá sú najdôležitejším prostriedkom zabezpečujúcim verejnú účasť na rozhodovacom procese,
C. keďže médiá hrajú obzvlášť dôležitú úlohu pri formovaní povedomia a poskytovaní informácií,
D. keďže médiá môžu pomôcť pri rozvoji krajiny, pretože IKT môžu ovplyvniť kvalitu života ľudí; keďže médiá môžu mať pozitívny vplyv na zmýšľanie ľudí, kultúru a sociálno-politický aparát; a keďže formovanie občianskeho a politického povedomia občanov by mohlo viesť k reprezentatívnejšej vláde,
E. keďže zlepšovanie informačných tokov a komunikačných služieb je nevyhnutnou podmienkou na odstránenie chudoby a keďže sloboda prejavu vrátane prístupu k informáciám a slobody tlače je základným ľudským právom, ktoré umožňuje ľuďom dožadovať sa práva na zdravie, čisté životné prostredie a účinné uplatňovanie stratégií na zmierňovanie chudoby,
F. keďže zákaz zverejňovania informácií alebo nevhodné komunikačné stratégie zo strany vlád a medzivládnych organizácií môžu viesť k nedôvere, skresľovaniu a dezinformáciám,
G. keďže podľa štatistík profesijných organizácií bolo v roku 2005 zabitých 63 novinárov a v roku 2006 do dnešného dňa 27 novinárov a 12 spolupracovníkov médií, pričom 135 ich je naďalej väznených,
H. keďže rozhlas a televízia sú dôležitými informačnými nástrojmi, ktoré sú v rozvojových krajinách oveľa rozšírenejšie než telefóny alebo internet a oveľa účinnejšie než noviny,
I. keďže vidiecky rozhlas predstavuje základný nástroj rozširovania poľnohospodárstva a viedieckeho rozvoja,
J. keďže dobre informovaná a nezávislá občianska spoločnosť (mimovládne organizácie, profesijné združenia, nezávislé médiá, výskumné ústavy atď.) môže hrať rozhodujúcu úlohu pri prelomení kruhu násilia a korupcie prostredníctvom podporovania otvorenej diskusie a požadovania zodpovednejšej vlády,
K. keďže slobodná tlač je hlavnou podmienkou rozvoja a zachovania transparentnej a čestnej vlády, trvalého hospodárskeho rastu a pokroku v oblasti sociálneho a politického rozvoja a stability,
L. keďže viac ako 20 krajín v Afrike má len jedny noviny (zatiaľ čo v roku 2004 existovalo v 25 členských štátoch 1456 denníkov), čo nie je vzhľadom na vysokú mieru negramotnosti prekvapujúce,
M. keďže v regiónoch s veľmi rozšírenou negramotnosťou je rozhlas najvhodnejšou komunikačnou technológiou, pretože je dostupný pre väčšinu ľudí, a najmä pre vidiecke komunity zbavené hlasovacieho práva, ženy a mládež,
N. keďže v rozvojových krajinách je menej ako 30 % vysielaných televíznych programov vlastnou produkciou a úroveň investícií v oblasti televíznej komunikácie je mimoriadne nízka,
O. keďže kiná v rozvojových krajinách zaznamenali v posledných rokoch veľmi vysokú návštevnosť,
P. keďže IKT možno použiť mnohými spôsobmi na podporu vzdelávania v rozvojových krajinách a na únik z izolácie (najmä vďaka satelitným spojeniam), zatiaľ čo tradičnejším IKT (rozhlas a televízia) možno pripísať mnoho úspechov v oblasti diaľkového vzdelávania za prijateľné náklady,
Q. keďže zavedenie počítačov podstatne skvalitnilo prácu novinárov a prepojenie počítačov medzi rôznymi oddeleniami ušetrilo mnoho času; keďže internetové spojenia takisto uľahčujú prácu novinárov tým, že im umožňujú čerpať z rozmanitejších zdrojov a doplňujúcich informácií a podávať správy z terénu,
1. uznáva veľký význam médií pre transparentnosť a zodpovednosť vlády a verejnú kontrolu vládnucich činiteľov poukazovaním na nedostatky v politike, nesprávny postup zo strany verejných úradníkov, korupciu v súdnictve a škandály v podnikovom sektore;
2. vyzýva Európsku úniu, členské štáty, pristupujúce krajiny a krajiny AKT, aby pri dosahovaní svojich cieľov rozvoja zapojili organizácie občianskej spoločnosti vrátane súkromných podnikov, a najmä médiá;
3. považuje za dôležité ďalej zlepšovať dialóg a konzultácie medzi miestnymi neštátnymi aktérmi a národnými orgánmi v rozvojových krajinách v rozhodujúcich oblastiach, ako sú médiá, v záujme posilnenia schopností, zodpovednosti a transparentnosti verejných inštitúcií a zvýšenia účinnosti verejného sektora pri uplatňovaní zásad dodržiavania ľudských práv a riadnej správy verejných vecí a v boji proti korupcii;
4. potvrdzuje význam zabezpečenia systematickejšej integrácie slobody prejavu a dorozumievania do politiky a stratégie financovania rozvojového programu;
5. zdôrazňuje význam médií v tom, že pomáhajú zohľadňovať rôznorodosť kultúry a podporujú národný a medzinárodný kultúrny rozvoj;
6. trvá na tom, že úloha médií sa nemá obmedzovať len na modely hlavného prúdu, ale mali by sa posilňovať alternatívne médiá i neformálne komunikačné siete a zahrnúť do každého rozvojového plánu infraštruktúry;
7. vyzýva Komisiu, aby kládla väčší dôraz na programy v oblasti médií a aby ich podporovala, čo pomôže:
– zlepšiť prístup k informáciám pre špecifické skupiny spoločnosti, ako sú ženy, mládež, vnútorne presídlené osoby a postihnutí ľudia,
– rozvíjať pluralizmus v médiách,
– vzdelávať novinárov pre rozhlas a tlač,
– vzdelávať novinárov v rozvojových krajinách v spolupráci s organizáciami OSN, ako sú UNICEF a UNESCO, a medzinárodnými novinárskymi organizáciami, ako napríklad Medzinárodná federácia novinárov a BBC World Service Trust,
– vytvoriť verejné informačné kampane s cieľom zvyšovať povedomie konkrétnych cieľových skupín,
– zvyšovať účinnosť humanitárnej pomoci;
8. domnieva sa, že programy financovania so zameraním na rozvoj by mali obsahovať systematickejšiu integráciu médií nezávislých od štátu;
9. žiada o skutočný prístup žien k médiám s cieľom dosiahnuť zvyšovanie ich účasti na produkcii a prispievať k hospodárskemu rozvoju;
10. zdôrazňuje, že pri podporovaní a pripravovaní informačných a komunikačných programov v rozvojových krajinách je dôležité vnímať mládež ako rozhodujúcu súčasť;
11. víta a podporuje akcie, ako sú:
– Európske dni rozvoja organizované Komisiou ako nástroj ďalšieho zvyšovania povedomia verejnosti a väčšieho zviditeľnenia v záujme lepšieho využívania rozvojovej pomoci,
– Svetový kongres Komunikácia pre rozvoj organizovaný Svetovou bankou, ktorý sa bude konať 25. – 27. októbra 2006 v Ríme,
– cena Lorenza Nataliho, prostredníctvom ktorej Komisia ponúka podporu novinárom z tlače, ktorí pri podávaní správ o ľudských právach a demokracii v rozvojovom svete zažili výraznú diskrimináciu,
– informačné návštevy novinárov v spolupráci s úradom vysokého predstaviteľa EÚ pre zahraničnú politiku Javiera Solanu v regiónoch, v ktorých sa konajú misie v rámci SZBP (západný Balkán, Ukrajina, Moldavsko atď.) a návštevy novinárov zamerané na pozorovanie priebehu volieb (napr. v Kongu);
12. podporuje všetky vládne politiky, ktoré poskytujú podporu verejnoprávnemu, komerčnému, komunitnému a vidieckemu rozhlasu, keďže je všeobecne považovaný za najvhodnejší a najrentabilnejší nástroj šírenia informácií a komunikácie v oblasti rozvoja;
13. vyzýva Komisiu, aby pri vznikajúcich konfliktných situáciách venovala väčšiu pozornosť a zvýšila čo najpriamejšiu finančnú podporu nezávislým médiám;
14. zdôrazňuje úlohu médií ako BBC World Service Trust vo vzdelávaní ľudí v rozvojových krajinách, najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti (sexuálne a reproduktívne zdravie, malária atď.), zamestnanosti, poľnohospodárstva, obchodu a udržateľnosti životného prostredia v rámci využívania komunikácií pre rozvoj;
15. chápe problém „zosobňovania“ správ, ktoré môže manipulovať publikum rozvojových krajín aj západnú verejnosť, a nabáda organizácie poskytujúce školenia novinárom, aby kládli zvláštny dôraz na dosiahnutie minimálnych platov pre ľudí pracujúcich v médiách, ktorí budú následne menej prístupní korupcii;
16. uznáva, že nezávislé a profesionálne médiá hrajú kľúčovú úlohu v poskytovaní vedomostí a umožňovaní vyjadriť sa ľuďom, ktorí sú vytláčaní na okraj spoločnosti, a to rozvíjaním kultúry kritiky, keď sa ľudia menej obávajú spochybniť činnosť vlády;
17. podporuje mimovládne organizácie a fondy, ktoré investujú do vzdelávania novinárov v rozvojových krajinách a ktoré zlepšujú pracovné podmienky novinárov z povolania, aby tak mali reálnu možnosť vykonávať svoju prácu bezpečne a nezávisle;
18. zdôrazňuje význam posilnenia sociálnej a vzdelávacej infraštruktúry formou investovania do lepších učebníc a financovania mediálnych programov, ktoré majú aj vzdelávací obsah;
19. podporuje úlohu médií v mierovom procese a v situáciách po skončení konfliktu, keďže pomáhajú informovať verejnosť o mierových dohodách a ich dôsledkoch, a tým uľahčujú účasť verejnosti;
20. zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu médií pri presadzovaní ochrany ľudských práv v rozvojových krajinách, pri zvyšovaní povedomia verejnosti v západných krajinách a zväčšovaní ich príspevku na humanitárnu pomoc;
21. vyzýva vlády a verejné orgány na celom svete, aby predovšetkým ukončili zaužívanú prax beztrestnosti, pokiaľ ide o násilie voči novinárom, a to tak, že vyšetria a potrestajú tých, ktorí sú zodpovední za útoky na novinárov z povolania, a že prijmú potrebné preventívne opatrenia, ktoré novinárom naďalej umožnia poskytovať dôležité poznatky a objektívne informácie prostredníctvom slobodnej a nezávislej tlače;
22. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Úvod
Je čoraz jasnejšie, že rozširovanie prístupu verejnosti k novinám, rozhlasu a televízii, ako aj k informačným a komunikačným technológiám, má zásadný význam pre podporu demokracie a rozvoja a poskytovanie demokratického informačného prostriedku znevýhodneným a chudobným ľuďom.
Mediálne nástroje a komunikačné technológie na celom svete zmenili životy jednotlivcov, organizácií a vlastne aj celých národov a spôsobili veľké zmeny v miestnych spoločnostiach: mnoho osvedčených postupov dokazuje pozitívny vplyv médií na zmýšľanie, kultúru a sociálno-politický aparát.
Vlády rozvojových krajín musia vytvoriť priaznivé prostredie, ktoré bude podporovať voľný tok informácií a rast komunikačnej siete s cieľom posilniť postavenie chudobných a znevýhodnených ľudí.
Rozvoj a právo na vyjadrenie sa a na informácie
Podľa článku 19 Všeobecnej deklarácie ľudských práv, ktorú OSN prijala v roku 1948, podľa Európskeho dohovoru o ľudských právach, Amerického dohovoru o ľudských právach a Africkej charty ľudských práv a práv národov sa záruka slobody prejavu a informácií považuje za základné ľudské právo.
Každý človek má právo na slobodu prejavu, čo zahŕňa slobodu tlače a iných médií pri hľadaní spôsobov ako posilniť vzájomné pôsobenie riadnej správy verejných vecí, ľudských práv a rozvojových programov.
Slobodné médiá potrebné pre stabilitu, riadnu správu verejných vecí a hospodársky pokrok
Osobitnou úlohou médií je informovať verejnosť: médiá môžu zlepšiť voľný tok informácií a myšlienok k jednotlivcom a komunitám.
Sloboda prejavu vrátane slobody tlače a zákonov o prístupe k informáciám predstavuje rozhodujúci nástroj v boji proti korupcii, ktorá má škodlivý vplyv na rozvoj a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia na celom svete.
Korupcia, všeobecne definovaná ako „zneužitie verejnej moci na účel osobného zisku“, umožňuje, aby pretrvávala nevýkonnosť, a narúša potenciál pre rast.
V skorumpovanej spoločnosti sa nikdy nemôže plne využiť maximum zdrojov, ktoré sú k dispozícii pre verejné služby a programy na boj proti chudobe, pretože časť prostriedkov sa vždy zneužije na osobné obohatenie.
Vysoká miera korupcie znižuje účinnosť projektov financovaných z pomoci a v darcovských krajinách oslabuje podporu verejnosti pre túto pomoc.
Nezávislé médiá predstavujú najlepší prostriedok na boj proti korupcii.
Úloha medzinárodného spoločenstva
V medzinárodnom spoločenstve je úloha masmédií v boji proti chudobe a pri podporovaní trvalo udržateľného rozvoja predmetom čoraz intenzívnejšej diskusie a experimentovania.
Väčšina darcov postavila svoj prístup na partnerstvách zahŕňajúcich mnoho účastníkov z iných bilaterálnych a multilaterálnych inštitúcií, ministerstiev, občianskej spoločnosti, súkromného sektora, univerzít a výskumných ústavov v rozvinutých aj rozvojových krajinách.
Prevažná väčšina darcov vyvinula v posledných rokoch značné úsilie o to, aby preskúmala hodnotu a dôležitú úlohu toku médií pre rozvoj a aby v tejto otázke získala ich podporu pre rozvojové krajiny.
Medzinárodné organizácie a vládni darcovia súhlasia s návrhom zvážiť systematickejšie začlenenie médií, slobody prejavu a komunikácie do rozvojovej agendy financovania politík a stratégií ako najväčšiu príležitosť pre trvalo udržateľný hospodársky rozvoj.
Európska komisia v Bielej knihe uviedla, že vládnutie „znamená pravidlá, postupy a správanie, ktoré ovplyvňujú spôsob vykonávania právomocí, pokiaľ ide o otvorenosť, účasť, zodpovednosť, účinnosť a súdržnosť“.
Európska komisia okrem toho podotýka, že chudoba by sa nemala definovať len ako nedostatok príjmov a finančných zdrojov.
Definícia chudoby by mala zahŕňať aj zbavenie základných schopností a nedostatočný prístup ku vzdelaniu, zdravotnej starostlivosti, prírodným zdrojom, zamestnaniu, pôde a úverom, politickej účasti, službám a infraštruktúre (Európska komisia, 2001).
Prínos médií k dosahovaniu rozvojových cieľov milénia
Rozvojové ciele milénia, ktoré majú svoj pôvod v Miléniovej deklarácii OSN, obsahujú súbor cieľov a úloh, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2015 s cieľom pomôcť pri vytváraní bezpečnejšieho sveta bez chudoby.
Základným cieľom Miléniovej deklarácie je zníženie počtu ľudí žijúcich v extrémnej chudobe o polovicu.
Po spojení medzinárodného spoločenstva v súvislosti s rozvojovými cieľmi milénia a ich naplnením sa niekoľko konferencií a schôdzí zameralo na to, ako umožniť médiám, aby hrali svoju nevyhnutnú úlohu.
Dakarská deklarácia z júna 2003, ktorú podporilo UNESCO a podpísali ministri kultúry štátov AKT, vychádza z toho, že slobodné médiá a riadna správa verejných vecí sú pre stratégie na zníženie chudoby najdôležitejšie.
V prvej fáze svetového samitu o informačnej spoločnosti (WSIS), ktorý sa konal v decembri 2003 v Ženeve (ženevská fáza), bola vytvorená spoločná vízia informačnej spoločnosti s cieľom podporovať lepší a harmonickejší vývoj smerujúci k realizácii tejto vízie.
V roku 2003 sa v talianskom Bellagiu stretlo niekoľko organizácií za slobodu médií a na ochranu médií, aby diskutovali o spojitosti medzi slobodou tlače a odstránením chudoby.
O rok neskôr sa darcovské a multilaterálne organizácie opäť zišli v Bellagiu na konferencii o komunikácii a rozvojových cieľoch milénia.
V prijatom vyhlásení zdôraznili, že na uskutočnenie rozvojového cieľa milénia spočívajúceho v znížení extrémnej chudoby a hladu na polovicu do roku 2015 sú rozhodujúcimi faktormi vedomosti, komunikácia a účasť.
Odborníci na médiá, experti z mimovládnych a medzinárodných organizácií a zástupcovia vlád sa v októbri 2005 zišli v Jordánsku na svetovom fóre pre rozvoj médií, aby preskúmali vzťah medzi nezávislými médiami a hospodárskym a politickým rozvojom.
A napokon Tuniský záväzok podpísany v novembri 2005 počas druhej fázy (tuniská fáza) WSIS uznáva dôležitý vplyv IKT (informačných a komunikačných technológií) ako nástroja trvalo udržateľného rozvoja.
Na záver roka 2006 Svetová banka plánuje kongres o komunikácii a rozvoji v Taliansku.
Nerovnomerné rozdelenie médií medzi severnou a južnou časťou sveta
Podľa UNESCO majú všetky priemyselné krajiny, ktoré predstavujú štvrtinu svetovej populácie, približne rovnaký počet novín ako rozvojové krajiny (4400 proti 4200).
Počet novín v každej rozvojovej krajine potvrdzuje veľmi výraznú nerovnomernosť: viac ako 20 krajín v Afrike má len jedny noviny v porovnaní s 1456 denníkmi všetkých členských štátov EÚ a pristupujúcich štátov, ktoré sú na predaj alebo sú bezplatné (Svetová asociácia novín, 2004).
V Latinskej Amerike sú krajiny ako Brazília, Mexiko a Argentína, ktoré samotné majú oveľa viac denníkov než Veľká Británia, Francúzsko a Taliansko spolu.
V Ázii drží rekord India s 1334 denníkmi a Turecko so 457 titulmi má viac novín než celá Afrika.
Je dôležité zdôrazniť úlohu písanej tlače (školské učebnice, príručky, sprievodcovia atď.) najmä v tých oblastiach sveta, v ktorých nie je k dispozícii elektrina a využívanie internetu je stále v nedohľadne.
V rozvojových krajinách, kde je veľmi vysoká miera negramotnosti, predstavuje rozhlas úplne bežný nástroj informácií a komunikácie.
Na svete sú takmer 2 miliardy rozhlasových prijímačov, čo znamená, že na každú druhú osobu pripadá jeden prijímač.
V súčasnosti vlastní 20 % obyvateľov Afriky aspoň rozhlasový prijímač, v arabských krajinách a v Ázii je to takmer 28 %, v Latinskej Amerike viac ako 40 %.
Komunitný rozhlas dosiahol pôsobivé výsledky pri poskytovaní užitočných informácií chudobným ľuďom a pri poukazovaní na to, ako si komunity môžu vyhradiť technológie na svoje vlastné účely.
Zatiaľ čo rozhlas je stále najrozšírenejším masmédiom, televízia sa rozvíjala rýchlejšie: prvé vysielanie sa v Spojených štátoch začalo v roku 1936 a koncom 70. rokov malo viac ako sto krajín aspoň jednu televíznu stanicu.
V súčasnosti sa počet televíznych prijímačov pohybuje v rozmedzí od 6 na každých sto obyvateľov subsaharskej Afriky cez 17 v arabských krajinách po 26 – 27 v Ázii a Latinskej Amerike.
Dovedna však majú Ázia, Afrika, Oceánia a Latinská Amerika menej ako 20 % všetkých televíznych prijímačov na svete.
Na neposlednom mieste je kino, úplne samostatný sektor, ktorý v rozvojových krajinách zaznamenal v posledných rokoch veľmi vysokú návštevnosť.
Ázia vykazuje vyššiu návštevnosť vďaka tomu, že sa produkuje viac filmov, a to najmä v Indii.
Úloha médií v medzinárodných konfliktoch
Médiá sú rozhodujúcim faktorom v mierovom procese a v situáciách po skončení konfliktu.
Medzi chudobou a konfliktom existuje desivá súvislosť; chudoba môže viesť k násilnému konfliktu a násilný konflikt vždy vedie k chudobe, pričom ničí hospodárske a sociálne siete, rovnako ako pripravuje o životy.
Podľa štatistík profesijných organizácií boli posledné dva roky najhorším obdobím, čo sa týka počtu zabitých novinárov a pracovníkov médií.
O život prišlo viac ako 70 novinárov a pracovníkov médií.
Nie je náhoda, že k najtvrdšej represii v súvislosti s informáciami a názormi dochádza prevažne u najchudobnejších a najmenej rozvinutých národov.
V týchto krajinách sú tisíce novinárov prenasledované, vraždené, bité, zatýkané a väznené, pričom často neurobili nič viac, ako že spochybnili právo svojich vlád zadržiavať informácie a upierať svojim spoluobčanom právo na otvorenú diskusiu a pluralitu názorov.
Je veľmi dôležité, aby médiá a profesijné združenia podporovali presné, profesionálne a etické podávanie správ. To sa dá dosiahnuť stanovením dobrovoľných kódexov správania, poskytovaním školenia novinárom a vytvorením mechanizmov na samoreguláciu.
Masmédiá a IKT pre lepšie riadenie poskytovania služieb
Podľa najnovších údajov FAO (regionálna konferencia FAO v júni 2006 v Rige) viac ako 80 rozvojových krajín v súčasnosti trápi chronický nedostatok potravín a približne 854 miliónov ľudí trpí hladom.
Do roku 2025 môže svetová populácia prekročiť hranicu osem miliárd a nároky na potraviny sa v rozvojových krajinách môžu zdvojnásobiť.
Úloha zaistiť v rozvojových krajinách potravinovú bezpečnosť si vyžaduje nové technológie, schopnosti, postupy a spôsoby spolupráce.
Rozvoj infraštruktúry, poľnohospodárstva a súkromného sektora môže spolu s médiami a informáciami prispieť vo vidieckych oblastiach k rastu v prospech chudobných.
Ľudia potrebujú mať dostatočný prístup k médiám a IKT; najmä skupiny vytláčané na okraj spoločnosti môžu čeliť špecifickým prekážkam v prístupe k týmto technológiám a v ich využívaní pre svoje osobitné potreby.
Ako už bolo uvedené, ukázalo sa, že médiá a IKT môžu prispieť k sociálnemu a hospodárskemu rozvoju so zreteľom na zdravotnú starostlivosť, lepšie vzdelávanie, zamestnanosť, poľnohospodárstvo a obchod, a zároveň obohatiť miestnu kultúru.
Zdravotná starostlivosť je jednou z najsľubnejších oblastí, pokiaľ ide o zmiernenie chudoby prostredníctvom médií a technológií: tie sa dajú ľahko využiť na dosiahnutie žiaducich výsledkov zdravotnej starostlivosti a na uľahčenie konzultácie, stanovenia diagnózy a liečby na diaľku v rozvojových krajinách.
Výskum naznačuje, že zvyšujúca sa poľnohospodárska produktivita prináša osoh chudobným ľuďom a ľuďom, ktorí nevlastnia pôdu, prostredníctvom lepších pracovných príležitostí.
Vzhľadom na to, že prevažná väčšina chudobných ľudí žije vo vidieckych oblastiach a ich živobytie je priamo či nepriamo závislé na poľnohospodárstve, je podpora farmárov vysokou prioritou vidieckeho rozvoja.
Médiá a informačné technológie môžu farmárom poskytnúť užitočné informácie v podobe tipov na pestovanie plodín a chov dobytka, využívania hnojív, zmierňovania následkov sucha, boja proti škodcom, zavlažovania, predpovede počasia, zabezpečovania osív a trhových cien.
Pre úspešný trvalo udržateľný rozvoj je veľmi dôležité vzdelávanie a sloboda médií hrá významnú úlohu pri podporovaní príležitostí na vzdelávanie.
Vzdelávanie novinárov je celosvetová spoločenská úloha: najdôležitejšie zo všetkého je zabezpečiť ocenenie mužov a žien, ktorí vytvárajú a využívajú nástroje médií a komunikácie.
Rodová otázka a médiá za rozvoj
Väčšina žien v rozvojových krajinách stále nemá prístup k médiám a komunikačným technológiám a v porovnaní s mužmi je menej pravdepodobné, že budú vzdelané alebo gramotné.
Od žien sa tiež príliš neočakáva, že budú schopné platiť za prístup k médiám a informačným technológiám, či už kvôli absolútnemu nedostatku prostriedkov alebo preto, že nemajú kontrolu nad výdavkami domácnosti.
Obmedzenia, pokiaľ ide o čas žien alebo ich pohyb mimo domova, môžu takisto znižovať ich možnosť prístupu k technológiám.
Pri plánovaní a vykonávaní opatrení je nevyhnutné brať do úvahy rodové hľadisko.
Čoraz viac žien sa stáva súčasťou podnikovej pracovnej sily a ich úloha ako majiteliek podnikov narastá.
Pre všetky malé podniky je prístup k finančným prostriedkom, trhovým informáciám a odbornej príprave rozhodujúci: médiá a IKT môžu hrať významnú úlohu pri poskytovaní podnikateľských príležitostí.
Prístup k informáciám a sloboda prejavu sú veľmi dôležité pre účinné stratégie zamerané na podporovanie a ochranu práva na reproduktívne a sexuálne zdravie a na trvalo udržateľné životné prostredie.
Mládež a médiá
Mládež predstavuje v mnohých rozvojových krajinách zrejme najväčšiu časť populácie a najmä mladé ženy môžu mať vyššiu úroveň vzdelania a gramotnosti než staršie generácie.
Aj mládež z odľahlých oblastí mohla prísť do kontaktu so západnou kultúrou prostredníctvom videa alebo kina.
Je väčšia šanca, že bude schopná komunikovať v rôznych jazykoch a bude viac oboznámená s médiami a IKT.
Je potrebné umožniť prístup k médiám a komunikačným technológiám skupinám vytláčaným na okraj spoločnosti a postihnutým ľuďom.
Takmer 80 percent 500-miliónovej populácie postihnutých ľudí na svete žije v rozvojových krajinách.
V súčasnosti sa už vyvíja úsilie uľahčiť postihnutým ľuďom prístup k médiám a IKT.
Jedna z týchto snáh sa týka rozvoja adaptívnej technológie, ktorá je pre mnohých ľudí s postihnutím hlavným predpokladom na používanie počítačovej technológie.
Závery
Slobodná tlač nemá význam len pre demokraciu, ale je tiež nevyhnutným a základným prvkom pre vývoj človeka.
Sloboda prejavu a sloboda informácií je absolútne rozhodujúca pre trvalé odstránenie chudoby a dodržiavanie ľudských práv.
Podporovanie nepretržitého dialógu a partnerstva na medzinárodnej a národnej úrovni a vytvorenie spoločnej agendy je dôležitým kľúčom k ochrane ľudských práv, rozvojovému procesu a boju proti chudobe.
Komunikácia so zreteľom na metodiky rozvoja spojená s technologickými inováciami môže pomôcť vidieckym a znevýhodneným komunitám v prístupe k vedomostiam a informáciám, ktoré potrebujú na zlepšenie svojich životných podmienok.
Potenciál informácií ako strategického zdroja rozvoja by sa mal začleniť ako bežný prvok do procesu rozvojového plánovania.
Voľný tok informácií zvyšuje zodpovednosť a transparentnosť, bráni korupcii a zvyšuje možnosti komunitných skupín podieľať sa na tvorbe politiky.
Médiá sú dôležitým nástrojom na predchádzanie násilným konfliktom, pretože vytvárajú priestor na nenásilnú diskusiu a riešenie problémov.
Tým, že dávajú hlas jednotlivcom a skupinám, zmierňujú slobodné médiá pocit izolácie a beznádeje, ktorý často predchádza násiliu.
13.7.2006
STANOVISKO Výboru pre kultúru a vzdelávanie
pre Výbor pre rozvoj
o médiách a rozvoji
( 2006/2080(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Karin Resetarits
NÁVRHY
Výbor pre kultúru a vzdelávanie žiada Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
1. potvrdzuje význam zabezpečenia systematickejšej integrácie slobody prejavu a dorozumievania do politiky a stratégie financovania rozvojového programu;
2. domnieva sa, že programy financovania so zameraním na rozvoj by mali obsahovať systematickejšiu integráciu médií nezávislých od štátu;
3. zdôrazňuje význam médií v tom, že pomáhajú zohľadňovať rôznorodosť kultúry a podporujú národný a medzinárodný kultúrny rozvoj;
4. považuje médiá za kľúčový faktor v rýchlom šírení informácií z oblasti nových vedeckých úspechov a technológií, čo podporuje a posilňuje rozvoj;
5. trvá na tom, že úloha médií sa nemá obmedzovať len na modely hlavného prúdu, ale mali by sa posilňovať alternatívne médiá i neformálne komunikačné siete a zahrnúť do každého rozvojového plánu infraštruktúry;
6. zdôrazňuje, že rozvoj by mal znamenať sociálny a trvalo udržateľný rozvoj, kde by sa mali rovnako rešpektovať aj sociálne a environmentálne hodnoty;
7. podporuje mimovládne organizácie a fondy, ktoré investujú do vzdelávania novinárov v rozvojových krajinách a ktoré zlepšujú pracovné podmienky novinárov z povolania, aby tak mali reálnu možnosť vykonávať svoju prácu bezpečne a nezávisle;
8. zdôrazňuje význam posilnenia sociálnej a vzdelávacej infraštruktúry formou investovania do lepších učebníc a financovania mediálnych programov, ktoré majú aj vzdelávací obsah;
9. zdôrazňuje, že vzdelávacia látka by sa mala zamerať na zvýšenie povedomia o význame a sile slobodných médií v procese budovania demokratickej spoločnosti;
10. trvá na tom, že medzi prvky programu globálneho rozvoja by mali patriť aj sloboda prejavu, sloboda tlače, účasť na verejnom rozhodovaní a ochrana zraniteľných skupín;
11. vyzýva vlády a verejné orgány na celom svete, aby predovšetkým ukončili zaužívanú prax beztrestnosti, pokiaľ ide o násilie voči novinárom, a to tak, že vyšetria a potrestajú tých, ktorí sú zodpovední za útoky na novinárov z povolania, a že prijmú potrebné preventívne opatrenia, ktoré novinárom naďalej umožnia poskytovať dôležité poznatky a objektívne informácie prostredníctvom slobodnej a nezávislej tlače;
POSTUP
Názov
Médiá a rozvoj
Číslo postupu
2006/2080(INI)
Gestorský výbor
DEVE
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
CULT 6.4.2006
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Karin Resetarits 20.3.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
20.6.2006
Dátum prijatia
13.7.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
26
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Maria Badia I Cutchet, Ivo Belet, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Věra Flasarová, Hanna Foltyn-Kubicka, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Pál Schmitt, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Erna Hennicot-Schoepges, Nina Škottová
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
Boli prítomní dvaja náhradníci za PPE-DE, ale hlasovať sa povolilo len jednému z nich, aby sa nepresiahol povolený počet hlasujúcich poslancov.
POSTUP
Názov
Médiá a rozvoj
Číslo postupu
2006/2080(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia na schôdzi
DEVE 6.4.2006
Výbor požiadaný o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
CULT 6.4.2006
FEMM 6.4.2006
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
FEMM 21.3.2006
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca dátum menovania
Manolis Mavrommatis 21.2.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
30.5.2006
10.7.2006
Dátum prijatia
28.8.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
25
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
John Bowis, Milan Gaľa, Ana Maria Gomes, Alain Hutchinson, Jan Jerzy Kułakowski, Bernard Lehideux, Manolis Mavrommatis, Miloslav Ransdorf, Anders Wijkman, Zbigniew Zaleski
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Dátum predloženia
31.8.2006
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
