3.3.2005
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 odsekom 2 rokovacieho poriadku
predkladá Konferencia predsedov
o strednodobej revízii lisabonskej stratégie
Uznesenie Európskeho parlamentu o strednodobej revízii lisabonskej stratégie
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na článok 103 odsek 2 rokovacieho poriadku,
1.
pevne verí, že Európska únia sa v kontexte globálneho cieľa trvalo udržateľného rozvoja môže stať vzorom hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho pokroku vo svete; opätovne potvrdzuje opodstatnenosť strategických cieľov, ktoré stanovila Európska rada v Lisabone a v Göteborgu s cieľom posilniť zamestnanosť, hospodárske reformy, sociálnu súdržnosť a ochranu životného prostredia ako hnacie sily hospodárstva zameraného na trvalo udržateľný rast; a je presvedčený, že na nasledujúcich päť rokov by lisabonská stratégia mala byť pre EÚ najvyššou prioritou,
2.
potvrdzuje svoj záväzok vo vzťahu k lisabonskej stratégii, ako aj predstavu o dynamickom hospodárstve a lepšej spoločnosti s vyššou kvalitou života, s cieľom posilniť rast a zamestnanosť a tým vytvoriť rámec pre sociálnu súdržnosť a environmentálnu politiku; verí, že trvalo udržateľný rast a zamestnanosť sú najnaliehavejšími cieľmi Európy podporujúcimi sociálny a environmentálny pokrok; trvá na tom, aby dobre navrhnuté sociálne a environmentálne politiky boli kľúčovým prvkom v rámci posilňovania hospodárskej výkonnosti Európy;
3.
uznáva, že hoci voľný pohyb tovarov už funguje veľmi dobre, vnútorný trh nie je ešte zďaleka dokončený a preto je potrebné vyvinúť intenzívnejšie úsilie o dotvorenie vnútorného trhu;
4.
domnieva sa, že úspech lisabonskej agendy spočíva v schopnosti členských štátov vyrovnať sa so štrukturálnymi reformami, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie európskeho sociálneho modelu; domnieva sa tiež, že je potrebný aj makroekonomický rámec podporujúci rast a že tento rámec musí spájať stabilitu so stimulačnými opatreniami v oblasti investícií do lisabonských cieľov;
5.
uznáva v prvom rade kladný príspevok environmentálnej politiky k rastu a zamestnanosti najmä prostredníctvom rozvíjania ekologických inovácií a v druhom rade skutočnosť, že EÚ musí čeliť problémom týkajúcim sa prírodných zdrojov a životného prostredia, akými sú napríklad klimatické zmeny a pokles biologickej diverzity, ktoré v prípade, ak sa nebudú urýchlene riešiť, budú mať priame dôsledky na lisabonské ciele rastu; zastáva preto názor, že do revidovaného lisabonského procesu je nutné začleniť environmentálnu problematiku; zastáva názor, že správne politiky v oblasti životného prostredia, zdravia a potravinovej bezpečnosti budú mať kladný dopad na rast a konkurencieschopnosť;
6.
verí, podobne ako Komisia, že na oživenie lisabonskej stratégie je nevyhnutné riešiť neschopnosť členských štátov dodržiavať ciele, ktoré boli stanovené v marci 2000, a vytvoriť z lisabonskej stratégie ústrednú tému diskusií na národnej, ako aj európskej úrovni; je presvedčený, že to následne závisí od:
- efektívnejšej prioritizácie s identifikovateľnými prioritnými akciami vo všetkých troch častiach lisabonskej agendy, aby sa bolo možné presnejšie zamerať na opravu rozptýleného zamerania lisabonského procesu;
- atraktívnej predstavy, na základe ktorej je možné zmobilizovať európsku verejnosť;
- otvorenejšieho zákonodarného procesu a procesu uplatňovania politiky, s cieľom posilniť demokratickú zodpovednosť a udeliť právomoci poslancom a občanom na národnej, ako aj európskej úrovni;
- národných a európskych rozpočtových zdrojov potrebných na uskutočnenie stanovených cieľov;
7.
je presvedčený, že jarný summit by mal upriamiť zameranie lisabonskej stratégie na kľúčové ciele na podporu rastu a vytvárania pracovných príležitostí, prostredníctvom krokov napomáhajúcim rozvoju vedomostnej spoločnosti; podpory verejných a súkromných investícií do lisabonských cieľov, podpory priaznivého podnikateľského prostredia, sociálnej politiky založenej na začleňovaní, bezpečnosti, solidarite a adaptabilite a prispôsobením európskej environmentálnej politiky tak, aby vytvárala podmienky pre konkurenčné prostredie;
8.
zastáva názor, že hospodárske a sociálne ciele možno dosiahnuť len vtedy, ak sa zachová medzinárodná konkurencieschopnosť, ak sa spružní hospodárstvo a najmä pracovný trh, ak existuje menová stabilita, ak sú vládne financie obmedzené tak, aby neohrozovali menovú stabilitu, udržateľnosť dôchodkového zabezpečenia, ak sa bude podporovať podnikateľské prostredie, kultúra riskovania a osobnej iniciatívy, ak regulačný režim hospodárstva zostane pod kontrolou a neobmedzí hospodárstvo, ak je daňové systém čitateľný, spravodlivý a čo najmenej zaťažujúci a ak sa zachová kontinuita hospodárskej politiky;
9.
trvá na tom, že na vytvorenie širokej koalície za zmenu je nevyhnutné, aby sa lisabonská stratégia vo všeobecnosti vnímala ako stratégia, ktorá bude prínosom pre všetkých a ktorá sa vypracuje v spolupráci so všetkými zainteresovanými socio-ekonomickými aktérmi; ktorá chce vytvoriť trhy práce podporujúce dynamiku a bezpečnosť; ktorá sa usiluje o modernizáciu, avšak nie o oslabenie systémov sociálnej starostlivosti; a ktorá považuje vysoké sociálne a environmentálne normy za súčasť európskeho modelu konkurencieschopnosti;
10.
zdôrazňuje význam, ktorý má pre konkurencieschopnosť Európy dosiahnutie jednotného trhu so službami a rovnováhy medzi otváraním trhu, verejnými službami a sociálnymi právami a právami spotrebiteľa; zdôrazňuje úlohu služieb všeobecného záujmu v rámci podpory sociálnej integrácie, územnej súdržnosti a účinnejšieho vnútorného trhu; vyzýva účastníkov summitu, aby prijali právny rámec Spoločenstva upravujúci služby všeobecného záujmu, ktorý zabezpečí ich kvalitu a dostupnosť pre všetkých Európanov, pri súčasnom uplatnení zásady subsidiarity v oblasti služieb verejného záujmu;
11.
opätovne zdôrazňuje význam vysokokvalitných, všeobecne dostupných a účinne poskytovaných služieb, ktoré sú oporou lisabonskej stratégie, pre ciele kvalitu života a sociálnu súdržnosť zastáva názor, že efektívne uplatňovanie postupov verejného obstarávania by malo byť súčasťou lisabonských cieľov;
12.
domnieva sa, že je potrebné jednoznačnejšie uznať podstatný príspevok malých a stredných podnikov k dosiahnutiu cieľov lisabonskej stratégie; konštatuje, že sektor malých a stredných podnikov neprestavuje len najväčšieho zamestnávateľa v EÚ, ale že v posledných rokoch vytvoril viac nových pracovných miest ako iné sektory; žiada preto o posilnenie opatrení na vytvorenie priaznivejšieho prostredia pre malé a stredné podniky, odstránenie nepotrebných byrokratických prekážok a o zabezpečenie lepšieho prístupu k finančným zdrojom pre investovanie;
13.
verí, že pri vytváraní spoločnosti, ktorá zmeny skôr, víta ako odmieta, bude významnú úlohu zohrávať systém väčšieho začleňovania v rámci rozhodovania v oblasti hospodárstva; pripomína, že Európska rada v Bruseli trvala na tom, aby ústredným prvkom lisabonskej stratégie bola vysoká úroveň sociálnej ochrany; podporuje výzvu bruselskej Európskej rady na posilnenie politík boja proti chudobe a sociálnemu vyčleňovaniu a vyzýva účastníkov jarného summitu, aby sa zaviazali predložiť ambicióznu sociálnu agendu;
14.
zastáva názor, že uspokojivá dohoda o novej legislatíve o chemických látkach (REACH), by poskytla jasný príklad lisabonskej stratégie v praxi prostredníctvom vyváženia konkurencieschopnosti a cieľov v oblasti životného prostredia, sociálnej sféry a verejného zdravia;
15.
považuje konkurencieschopný trh s energiami, podporujúci voľby trvalo udržateľnej energie za jednu z podmienok vytvorenia konkurencieschopného a udržateľného európskeho hospodárstva a vyzýva Komisiu, aby predložila tretiu smernicu o liberalizácii s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých aktérov a všetky druhy energie;
16.
považuje výdavky na poľnohospodárstvo v rámci rozvoja vidieka, najmä s cieľom vzdelávania mladých farmárov, ktoré je mimoriadne dôležité v nových členských štátoch, za dôležitý prvok lisabonskej stratégie;
17.
verí, že strednodobá revízia by mala primerane zdôrazniť možný prínos environmentálnych technológií a vysokých environmentálnych noriem v rámci víťaznej stratégie hospodárskej súťaže; žiada väčšiu podporu ekologických technológií a ekologicky účinných inovácií; v širšom zmysle zdôrazňuje úlohu kvality života ako faktoru v rámci investícií a umiestňovania priemyslu; je presvedčený, že ignorovanie klimatických zmien a zániku biologickej rôznorodosti vážne poškodí schopnosť dosiahnuť tieto ciele;
18.
vyzýva Komisiu, aby ponúkla svoje skúsenosti v rámci zastavania vedúcej úlohy pri navrhovaní stratégií na zlepšenie fungovania trhov práce, na zabezpečenie budúcich zmien v prospech našej mládeže, na zlepšenie možností mládeže v oblasti uznávania diplomov, cezhraničného vzdelávania a pracovných príležitostí; pri dodržiavaní zásad solidarity medzi generáciami a v súlade s demografickou situáciou; podporuje preto európsku iniciatívu pre mládež, ktorú predložili mnohé členské štáty a ktorá je súčasťou oznámenia Komisie o jarnej Európskej rade; žiada o posilnenie pružnosti pracovných trhov a tým aj o zlepšenie možností na vytvorenie viac pracovných miest najmä v malých a stredných podnikoch;
19.
požaduje prednostné vypracovanie opatrení uľahčujúcich medzinárodnú výmenu výskumných pracovníkov;
20.
verí, že európska výnimočnosť v oblasti hospodárstva založeného na vedomostiach je závislá od vytvorenia kvalitne vzdelanej a vysokokvalifikovanej pracovnej sily a od veľkého nárastu oblasti pôsobnosti a účinnosti výskumu a inovácií; zastáva názor, že vysokokvalitné vzdelávanie, ktoré je prístupné pre všetkých, je nevyhnutné pre silné hospodárstvo a spravodlivú spoločnosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby aktívne podporovali vedecký výskum vo všetkých stupňoch procesu inovácie od vypracovania myšlienky až po jej uplatňovanie na úrovni podnikov;
21.
žiada, aby strednodobá revízia zaradila vzdelávanie, odborné vzdelávanie, a celoživotné vzdelávanie, ktoré prispievajú k zlepšovaniu ľudského kapitálu, medzi základné oblasti lisabonskej stratégie a domnieva sa, že jarný summit by mal stanoviť ambiciózne ciele,
22.
pripomína, že v niektorých členských štátoch sú najväčšou skupinou vylučovaných pracovníkov ženy, pre ktoré je v mnohých prípadoch rozhodnutie o tom, či prijať platené zamestnanie, závislé od dostupnosti a atraktívnosti zamestnania; vyzýva preto jarnú Európsku radu, aby sa zaoberala potrebou uplatňovania rodového hľadiska v kontexte lisabonských cieľov, vrátane opatrení na podporu spôsobu práce a pracovného času, ktorý by bol priaznivý pre rodiny, bezpečného zamestnania a rovnoprávnosti, zlepšenia prístupu k vzdelávaniu a prekonaniu rozdielov vo výške miezd žien a mužov a rozšírenia starostlivosti o deti a podporu starostlivosti o starších občanov;
23.
podporuje myšlienku integrovaného výskumu a priemyselnej politiky s osobitným zameraním na malé a stredné podniky, ako ajj eho finančnú dostupnosť; zároveň zastáva názor, že Európa potrebuje silnú priemyselnú základňu a že jej konkurencieschopnosť treba zvýšiť založením rozsiahlych technologických iniciatív na základe súkromných iniciatív a/alebo verejno-súkromných partnerstiev;
24.
žiada členské štáty, aby sa na jarnom summite zaviazali, že vykonajú opatrenia potrebné na zvýšenie výdavkov na vedu a výskum na najmenej 3 % národného dôchodku (2 % zo súkromného a 1 % z verejného sektora), pričom zároveň zabezpečia, že akékoľvek podporné opatrenia zohľadnia lisabonské ciele; zdôrazňuje tiež, že tieto musí doplniť zdvojnásobenie európskeho financovania pre vedu a výskum v súlade s lisabonskými cieľmi, vrátane založenia Európskej výskumnej rady, nezávislého poradného orgánu pre otázky výskumu;
25.
žiada Radu a Komisiu, aby zvýšili svoje úsilie o navrhnutie nákladovo efektívneho, čo najmenej zaťažujúceho a dobre fungujúceho systému patentov EÚ, ktorý poskytne právnu istotu, posilní možnosti malých a stredných podnikov a skutočne povzbudí európsky výskum a rozvoj;
26.
podporuje Komisiu pri definovaní spoľahlivého časového harmonogramu s jasnými legislatívnymi a rozpočtovými prioritami v rámci lisabonskej stratégie v spolupráci s Parlamentom; trvá na podrobných konzultáciách s Parlamentom o jeho obsahu a vytvorení účinného mechanizmu spoločného programovania za účasti Komisie a Parlamentu;
27.
žiada Komisiu, aby ucelenejšie využívala vyhodnotenia hospodárskych, zdravotníckych, sociálnych a environmentálnych dopadov, spolupracovala s Európskym parlamentom pri monitorovaní a zlepšovaní existujúcej legislatívy, a tak prednostne a účinne uplatnila medziinštitucionálnu dohodu o lepšom zákonodarstve vrátane primeraných mechanizmov na uskutočnenie konzultácií so všetkými zúčastnenými stranami, trvá však na tom, že vyhodnotenia dopadov musia vždy zohľadňovať náklady, ktoré vzniknú pri zachovaní pôvodného stavu, a dlhodobé náklady a zisky z finančného a kvalitatívneho hľadiska; vyzýva aj na lepšie následné vyhodnocovanie prijatých a realizovaných opatrení;
28.
žiada Komisiu, aby preverila súlad všetkých predbežných legislatívnych návrhov s cieľmi lisabonskej stratégie, aby sa zabezpečilo, že budúce právne predpisy, aj v prípade ak sa využijú nástroje práce vo výboroch (tzv. komitológie), budú v plnom súlade s potrebnými demokratickými postupmi, aby posilnila svoje plány na zjednodušenie a optimalizáciu existujúceho aquis , a znížila tak náklady na zosúladenie a uvoľnila zdroje na podporu inovácií a vytvárania pracovných miest;
29.
podporuje myšlienku národných akčných plánov na uplatňovanie lisabonskej stratégie, kde každá vláda menuje ministra zodpovedného za koordináciu činností;
30.
víta posilnené opatrenia v rámci poskytovania informácií a žiada menší počet ukazovateľov, ktoré sú však vhodnejšie na poskytovanie transparentnejšieho hodnotenia pokroku v hospodárskych, sociálnych a environmentálnych oblastiach lisabonskej stratégie vrátane verejne prístupnej databázy obsahujúcej transpozičné kvóty pre každý členský štát, ako aj vyhodnocovanie a výmenu osvedčených postupov v rámci spolufinancovaných programov; vyzýva Komisiu, aby pravidelne predkladala Európskemu parlamentu a národným parlamentom oznámenie, v ktorom by sa vyhodnocovalo uplatňovanie lisabonskej stratégie v členských štátoch;
31.
žiada, aby sa výročné správy o pokroku, predložené Komisiou, ako aj jej hospodárske strategické usmernenia postupovali Európskemu parlamentu ešte predtým, ako sa zašlú Rade, aby sa tak Parlament k nim mohol vyjadriť;
32.
žiada účastníkov jarného summitu, aby vytvorili jednoduchšie a súdržnejšie systémy riadenia a sústredili pozornosť na verejnú a parlamentnú kontrolu;
33.
navrhuje trojstranné stretnutie troch orgánov s cieľom stanoviť kľúčové politické priority ešte pred výročným jarným zasadnutím Rady;
34.
trvá na tom, aby sa pravidelne uskutočňovali konzultácie s Parlamentom s cieľom vytvoriť pocit spoločného vlastníctva, pričom komunikácia a opatrné uplatňovanie patria tiež do stredobodu záujmu Parlamentu; preto verí, že silné partnerstvo Parlamentu a Komisie a Parlamentu a národných parlamentov, spolu so zvýšenou účasťou regionálnych a miestnych orgánov, je kľúčom k dosiahnutiu úspechu,
35.
upriamuje pozornosť na medziparlamentnú konferenciu, ktorá sa uskutoční v Bruseli 16.-17. marca s cieľom podporiť spoluprácu s týmto cieľom medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom; vyzýva účastníkov jarného summitu, aby vypracovali návrhy na posilnenie parlamentného rozmeru, ako aj úlohy občianskeho dialógu v rámci lisabonskej stratégie;
36.
žiada, aby národné rozpočty a rozpočet Európskej únie, vrátane budúceho finančného výhľadu na obdobie 2007-2013, boli vyjadrením cieľov sledovaných v rámci lisabonského procesu,
37.
uznáva mimoriadnu pridanú hodnotu, ktorú prináša regionálna politika do uplatňovania lisabonských cieľov, a pripomína, že na účinné a vyvážené riešenie týchto úloh sú potrebné primerané finančné prostriedky; upozorňuje na skutočnosť, že prepracované štrukturálne fondy sa v súčasnosti zameriavajú na lisabonské ciele a je presvedčený, že finančný výhľad musí zohľadniť túto úlohu;
38.
uznáva význam projektov transeurópskych sietí a ich rýchlej výstavby pre podporu dosiahnutia lisabonských cieľov, podporuje preto Komisiu v snahách o presvedčovanie členských štátov o tom, že tieto projekty sa musia plánovať a financovať s podporou rozpočtu EÚ a verejno-súkromných partnerstiev;
39.
považuje za nevyhnutné začať novú iniciatívu v oblasti informačnej spoločnosti, ktorá by sa zaoberala úlohami do roku 2010, a zastáva názor, že táto iniciatíva by mala vytvoriť stabilné prostredie pre rozvoj elektronických komunikácií a digitálnych služieb a sústrediť sa na rozvoj úsilia EÚ v oblasti výskumu, inovácií a využitia informačných a komunikačných technológií;
40.
žiada účastníkov jarného summitu, aby uznali kľúčový význam investícií v rámci modernizácie Európy a dohodli sa na spoločnom postupe v rámci zvýšenia verejných a súkromných investícií s osobitným dôrazom na tie formy investícií, ktoré sú pre lisabonskú stratégiu najdôležitejšie;
41.
vyzýva účastníkov summitu, aby posilnili úlohu Európskej investičnej banky s dôrazom na presnejšie zameranie úverových aktivít na investície podporujúce lisabonské ciele a na rozširovanie príslušných úverov rizikového kapitálu a jej podpory malých a stredných podnikov, najmä tých, ktoré kapitálový trh zanedbáva;
42.
poveruje predsedu Parlamentu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
