KONEČNÉ ZNENIE
A6-0135/2005
4.5.2005
SPRÁVA
o vzťahoch EÚ-Rusko
(2004/2170(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajkyňa:
Cecilia Malmström
PE 353.483v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
EXPLANATORY STATEMENT..............................................................................................11
STANOVISKO VÝBORU PRE MEDZINÁRODNÝ OBCHOD ............................................15
POSTUP...................................................................................................................................18
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o vzťahoch EÚ-Rusko
( 2004/2170(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi ES a Ruskom, ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 1997
Ú. v.
ES L 327, 28.
11.
1997, s.
1. ,
– so zreteľom na cieľ EÚ a Ruska stanovený v spoločnom vyhlásení vydanom 31. mája 2003 po summite v Petrohrade o vytvorení hospodárskeho priestoru, spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, priestoru spolupráce v oblasti vonkajšej bezpečnosti a priestoru výskumu a vzdelávania, vrátane kultúrnych aspektov,
– so zreteľom na mnohé spoľahlivé správy ruských a medzinárodných mimovládnych organizácií o pokračujúcich závažných porušeniach ľudských práv v Čečensku, na rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva v šiestich prípadoch súvisiacich s Čečenskom z 24. februára 2005 a na mnohé podobné prípady, ktoré sa dostanú na tento súd,
– so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu z 26. februára 2004, adresované Rade, o vzťahoch
Ú. v.
EÚ C 98E, 23.
4.
2004, s.
182. medzi EÚ a Ruskom a na uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2004 o summite EÚ-Rusko, ktorý sa uskutočnil v Haagu 25. novembra 2004
P6_TA-PROV(2004)0099 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie o Bielorusku z 10. marca 2005
4 P6_TA-PROV(2005)0080 .
4 ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod ( A6-0135/2005 ),
A. keďže dobré susedské vzťahy a spolupráca medzi EÚ a Ruskom sú nevyhnutné pre dosiahnutie stability, bezpečnosti a prosperity v rámci celého európskeho kontinentu; keďže tieto vzťahy musia byť založené na spoločných hodnotách, zahŕňajúc ľudské práva, trhové hospodárstvo, právny štát a demokraciu,
B. keďže EÚ a Rusko majú vysoké ambície ohľadom svojho partnerstva; keďže sú potrebné ďalšie snahy na úrovni EÚ na zlepšenie vzťahov s Ruskom, vítajúc pokrok dosiahnutý v záležitostiach, ako sú ratifikácia Kjótskeho protokolu Ruskom, rozšírenie Dohody o partnerstve a spolupráci, tranzit osôb cez Kaliningrad a pokrok v rokovaniach o podmienkach vstupu Ruska do Svetovej obchodnej organizácie (WTO),
C. keďže Rusko zdôrazňuje význam multilateralizmu a svoju plnú účasť v OSN, OBSE , G8 a Rade Európy považuje za základný prvok svojej zahraničnej politiky,
D. keďže demokracia v Rusku bola oslabená, predovšetkým tým, že sa všetky hlavné televízne stanice a väčšina rozhlasových staníc dostali pod kontrolu vlády, rozšírením vzájomnej cenzúry medzi tlačovými médiami, novým obmedzením práva organizovať verejné demonštrácie, zhoršením situácie pre mimovládne organizácie, zvýšením politickej kontroly súdnictva a zmenou spôsobu, ktorým sa volia poslanci Štátnej dumy, všetky tieto kroky smerujú k upevneniu moci Kremľa,
E. keďže politika vo vzťahu k Čečensku zjavne nedokázala dostať situáciu pod kontrolu a nepodarilo sa jej zabrániť novým, ešte extrémnejším teroristickým útokom na severnom Kaukaze a v Moskve; keďže mimoriadne nákladné politické zlyhania jasne ukazujú potrebu nového prístupu,
F. keďže EÚ chce zabezpečiť, aby jej rozšírenie nevytvorilo nové deliace čiary v Európe, ale naopak, aby pomohlo pri šírení prosperity a rozvoja; keďže EÚ by chcela viesť dialóg s Ruskom o otázkach týkajúcich sa ich spoločného susedstva,
G. plne uznávajúc enormné snahy a obete obyvateľstva Sovietskeho zväzu v boji proti nacistickej tyranii a pri oslobodení mnohých krajín v Európe a ich národov od tejto tyranie, ale taktiež ľutujúc enormné utrpenie a obete, ktoré veľmi často priniesla niektorým krajinám a národom, vrátane baltických štátov, okupácia a následná anexia a tyrania zo strany Sovietskeho zväzu; a dúfajúc v plné uznanie týchto faktov Ruskom ako základu pre úplné zmierenie medzi Ruskom a všetkými členskými krajinami EÚ,
H. keďže súdržný prístup EÚ a jej členských krajín je nevyhnutnou podmienkou pre rozumnú a efektívnu politiku voči Rusku; keďže hlavné nedostatky v procese tvorby politiky EÚ voči Rusku boli uznané Komisiou a Radou začiatkom roku 2004 a bola zavedená nová metóda zabezpečenia súdržnosti, založená na dokumente s kľúčovými otázkami, pričom pre každú z nich sú stanovené činnosti, ktoré treba vykonať’; keďže toto neviedlo k dostatočnému zlepšeniu a musia sa ešte zaviesť niektoré opatrenia verejnej a parlamentnej kontroly,
Politika EÚ a členských štátov
1. uznáva dôležitosť Ruska ako partnera pre pragmatickú spoluprácu, s ktorým Únia zdieľa nielen hospodárske a obchodné záujmy, ale aj cieľ vystupovať na medzinárodnom poli, ako aj v spoločnom susedstve ako strategickí partneri;
2. uznáva potenciál Ruska ako osobitného strategického partnera pre zabezpečenie mieru, stability a bezpečnosti a pre boj proti medzinárodnému terorizmu a násilníckemu extrémizmu, ako aj pre riešenie záležitostí „mäkkej bezpečnosti“, akými sú nebezpečenstvá pre životné prostredie a nukleárne nebezpečenstvo, drogy, zbrane a nezákonné obchodovanie s ľuďmi a cezhraničný organizovaný zločin v susedstve Európy, v spolupráci s OBSE a ostatnými medzinárodnými fórami;
3. zdôrazňuje potrebu ďalšieho rozvoja a zavedenia spoločnej energetickej stratégie pre Európu, zahŕňajúcej výrobcov, distribútorov a spotrebiteľov, s cieľom vytvoriť transparentný a udržateľný energetický systém a zlepšiť regionálnu rozmanitosť dodávok energie; poznamenáva, že rozvoj takejto stratégie je spoločným záujmom EÚ a Ruska;
4. vyzýva Radu, aby súhlasila s požiadavkami týkajúcimi sa podávania správ a ostatnými opatreniami na zabezpečenie toho, že odsúhlasené pozície budú vždy plne rešpektované tak EÚ, ako aj jednotlivými členskými krajinami pri ich kontaktoch s Ruskom, a taktiež pri ich kontaktoch s inými tretími krajinami; nalieha na členské krajiny, aby vo svojich bilaterálnych kontaktoch s Ruskom zastávali spoločné pozície, ktoré prijala EÚ, s cieľom zabezpečiť transparentnosť a primeranú úroveň diskusie;
5. zdôrazňuje, že v rozšírenej Únii, a hlavne v kontexte nástrojov nových finančných rámcov a vonkajších vzťahov, by sa mala viac zdôrazňovať dôležitosť regionálnej spolupráce a v severných častiach EÚ a severozápadných častiach Ruska by mala severná dimenzia poskytnúť rámec tejto regionálnej spolupráce;
Štyri spoločné priestory
6. podporuje cieľ stanoviť štyri spoločné priestory spoločnej politiky a prípravu realizačného plánu pre každú z nich; trvá na tom, aby sa na štyri priestory hľadelo ako na balík a aby sa dávala vyššia priorita kvalite pred rýchlosťou; upriamuje pozornosť na potrebu nielen odsúhlasených znení, ale aj skutočnej konvergencie v prípade citlivých záležitostí základnej povahy;
7. víta pokrok, ktorý sa dosiahol od posledného summitu EÚ-Rusko pri vytvorení štyroch spoločných priestorov v rámci Dohody o partnerstve a spolupráci s Ruskom, hlavne v spoločnom hospodárskom priestore a spoločnom priestore výskumu, vzdelávania a kultúry; vyjadruje svoju nádej, že rovnaký úspech môže byť dosiahnutý v spoločnom priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a spoločnom priestore vonkajšej bezpečnosti tak, aby na summite EÚ-Rusko dňa 10. mája 2005 v Moskve mohol byť prijatý balík štyroch plánov na vytvorenie spoločných priestorov;
8. zdôrazňuje, že predpokladom podpísania dohody o uľahčení udeľovania víz medzi EÚ a Ruskom je uzavretie readmisnej dohody; verí, že EÚ by mala privítať cieľ Ruska dosiahnuť jednoduchší vízový režim s krajinami schengenského priestoru, s bezvízovým cestovným stykom ako dlhodobým cieľom, a stanoviť všetky nevyhnutné podmienky v jasnom akčnom pláne s uvedením konkrétnych opatrení;
9. podporuje ambíciu Ruska pristúpiť k Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a považuje za spoločný záujem podporovať Rusko v tom, aby sa stalo sa partnerom s otvoreným, dynamickým a diverzifikovaným hospodárstvom; vyzdvihuje potrebu posilniť nezávislosť a transparentnosť súdnictva s cieľom zlepšiť investičnú klímu;
10. konštatuje, že členstvo vo WTO bude dôležitým signálom pre zahraničných investorov, čo napomôže posilneniu a rozšíreniu obchodných vzťahov;
11. vyzýva Komisiu, aby pokračovala a prehlbovala dialóg s ruskými orgánmi a s hospodárskymi partnermi o otázkach obchodnej a hospodárskej spolupráce, ktorý by sa týkal predovšetkým technických opatrení a štandardizácie colných postupov, liberalizácie služieb, odstránenia monopolov a otvorenia bankového systému, a aby zabezpečila, že Rusko zavedie opatrenia na presadzovanie práv duševného vlastníctva, čo bude pred vstupom Ruska do WTO viesť k podstatnému obmedzeniu porušovania práv duševného vlastníctva;
12. vyzýva EÚ a Rusko, aby prehĺbili integráciu prostredníctvom prípravy a začatia rokovaní o oblasti voľného obchodu bezprostredne po vstupe Ruska do WTO; domnieva sa, že dohoda o oblasti voľného obchodu medzi EÚ a Ruskom bude ambicióznym krokom pri vytváraní Spoločného hospodárskeho priestoru a bude sa týkať obchodu s tovarom, služieb, práva usadiť sa, pravidiel vládneho obstarávania, zlučiteľnosti regulačných opatrení a iných aspektov obchodu;
13. víta súčasné rokovania s cieľom rozšíriť spoluprácu medzi európskym programom Galileo a ruským satelitným navigačným systémom Glonass, a podporuje obe strany, aby uzavreli dohodu o kompatibilite a komplementárnom využití týchto dvoch navigačných systémov;
Demokracia, ľudské práva a zásady právneho štátu v Rusku
14. vyjadruje svoju obavu nad zjavným oslabením záväzku Ruska voči demokracii, trhovému hospodárstvu a ochrane ľudských práv; ľutuje obmedzenia fungovania slobodných a nezávislých médií; znovu opakuje svoju kritiku využívania súdneho systému na zjavné presadzovanie politických cieľov; poznamenáva, že tento vývoj ovplyvňuje tak situáciu obyvateľov Ruska, ako aj zahraničné vzťahy Ruska, a pokým sa tento vývoj neobráti, rozvoj partnerstva EÚ a Ruska bude obtiažnejší;
15. berie na vedomie pravidelné konzultácie o ľudských právach a základných slobodách vrátane práva osôb patriacich k menšinám, ktoré prednedávnom začali EÚ a Rusko; vyzdvihuje v tomto ohľade, že takéto konzultácie musia byť v súlade s usmerneniami EÚ v oblasti dialógu o ľudských právach a preto by sa ich mal zúčastniť EP a mimovládne organizácie, aby bolo možné identifikovať zásadné otázky, ktorým sa treba venovať;
16. zdôrazňuje, že všetky štáty by mali plne rešpektovať svoje vnútroštátne a medzinárodné záväzky v oblasti práv menšín; je znepokojený správami o diskriminácii určitých etnických skupín, napríklad ľudu Mari;
17. so znepokojením berie na vedomie prejavy antisemitizmu v Rusku;
Politika susedských vzťahov a zahraničná politika
18. odmieta zahraničné politiky zamerané na vytvorenie sfér vplyvu; vyzdvihuje potrebu plne rešpektovať suverenitu a územnú celistvosť všetkých krajín, vrátane práva každej krajiny rozvíjať svoje vzťahy s ostatnými krajinami a organizáciami na základe vlastnej definície svojich záujmov a v súlade so zásadami stanovenými v rámcoch OSN, OBSE a Rady Európy;
19. žiada Rusko, aby nepovažovalo rozširovanie demokracie vo svojom susedstve a v rozvoji užších zväzkov s EÚ, vrátane členstva, za nebezpečenstvo pre pozíciu Ruska, ale za príležitosť obnoviť politickú a hospodársku spoluprácu s týmito krajinami na báze rovnosti a vzájomného rešpektu;
20. vyzýva Rusko a všetky členské krajiny EÚ, aby úplne otvorili všetky svoje tajné spisy z 2. svetovej vojny a sprístupnili ich historikom na vzájomné štúdium a v záujme vybudovania dôvery;
21. vyzýva Rusko, aby vyriešilo vzťahy s OBSE, ktoré sa dostali do slepej uličky, splnením svojich záväzkov týkajúcich sa príspevkov do rozpočtu OBSE; poznamenáva, že nedostatok rozpočtových zdrojov brzdí aktivity OBSE, čoho výsledkom je uviaznutie rozvoja demokracie a bezpečnosti v strednej a východnej Európe; podporuje ďalší rozvoj aktivít OBSE v oblasti bezpečnosti a ľutuje, že nedostatok podpory Ruska znemožnil pokračovanie činnosti pozorovateľskej misie na hraniciach Gruzínska; taktiež podporuje ďalšie skúmanie možností na posilnenie podporných aktivít OBSE pri rozvoji spolupráce v hospodárskych otázkach a otázkach životného prostredia, ako to požaduje Rusko; dôrazne sa však stavia proti akýmkoľvek oslabeniam aktivít OBSE pri monitorovaní volieb a ostatných aktivít s „humánnym rozmerom“, ktoré sú konkrétnym prejavom spoločných hodnôt, na ktorých je založené partnerstvo EÚ a Ruska;
22. zdôrazňuje význam vytvorenia spoločného priestoru vonkajšej bezpečnosti, ktorý by mohol viesť k vytvoreniu osobitného fóra na vysokej úrovni pre dialóg medzi EÚ a Ruskom o bezpečnosti, prevencii a riešení konfliktov, nešírení jadrových zbraní a odzbrojovaní; podporuje účasť Ruska na krízovom riadení realizovanom EÚ na základe podmienok definovaných Európskou radou v Seville v júni 2002
„Dohoda o konzultácii a spolupráci medzi EÚ a Ruskom v oblasti krízového riadenia“ - príloha IV správy predsedníctva o Európskej bezpečnostnej a obrannej politike (10160/2/02 REV2), o ktorej je zmienka v prílohe VIII k záverom predsedníctva Európskej rady v Seville v dňoch 21. - 22. júna 2002 pod podmienkou, že ruské ozbrojené sily preukážu svoju schopnosť prispôsobiť sa normám a operačným postupom EÚ a rozvíjajúcej sa európskej bezpečnostnej a obrannej kultúre vo všeobecnosti;
23. zdôrazňuje význam mierového a politického riešenia akýchkoľvek teritoriálnych a politických konfliktov týkajúcich sa časti Ruskej federácie alebo susedného štátu, vrátane konfliktov v kaukazskej oblasti a konfliktu v moldavskej oblasti Transdnistria; vyzýva Rusko, aby rešpektovalo všetky nenásilné reformné hnutia v krajinách Spoločenstva nezávislých štátov a aby podporilo demokratické reformy v krajinách strednej Ázie;
24. vyzýva Rusko, aby opätovne potvrdilo svoje stanovisko, že uznáva územnú celistvosť Gruzínska a Moldavska, a aby stiahlo svoje vojenské jednotky z Gruzínska a Moldavska v súlade so svojimi záväzkami voči OBSE a v súlade s požiadavkou týchto suverénnych štátov;
25. vyjadruje presvedčenie, že úspešné reformy na Ukrajine, spolu s novo vybojovanou demokraciou, zlepšia vyhliadky hospodárskych, sociálnych a morálnych prínosov pre Rusko a EÚ; vyzýva Radu a Komisiu, aby vyvinuli potrebné úsilie a umožnili využiť túto príležitosť;
26. nalieha na Radu, aby spolu s Ruskom riešila otázku Bieloruska, upozorňujúc na to, že demokratizácia tejto krajiny je tak v záujme EÚ, ako aj Ruskej federácie a že by sa preto mali prijať príslušné spoločné opatrenia;
27. podčiarkuje dôležitosť inovatívneho cezhraničného prvku navrhovaného Nástroja európskeho susedstva a partnerstva, ktorý má za cieľ nahradiť program TACIS v Rusku a ostatných krajinách; vyzdvihuje dôležitosť podpory cezhraničných hospodárskych a sociálnych väzieb a potrebu podstatne posilniť príslušné aktivity EÚ;
28. podčiarkuje dôležitosť multilateralizmu a spolupráce medzi EÚ a Ruskom pre podporu autority OSN a koordináciu pozícií k reforme OSN, hlavne čo sa týka Bezpečnostnej rady; podčiarkuje dôležitosť podpory Ruska Medzinárodnej obchodnej komore a Kjótskemu protokolu;
29. poznamenáva, že boj proti terorizmu postavil tému šírenia zbraní hromadného ničenia (WMD) a bezpečnosť nukleárneho arzenálu na popredné miesto v zozname otázok globálnej bezpečnosti; vyzýva Rusko, aby sa globálne zúčastnilo aktivít zameraných na nešírenie nukleárnych zbraní a odzbrojenie, vrátane Iránu, a to najmä dištancovaním sa od vývoja nových druhov nukleárnych zbraní, bezpečným nakladaním s nukleárnym odpadom, ako aj postupnou a kontrolovanou likvidáciou svojho nukleárneho arzenálu; vyzýva Komisiu a Radu, aby ponúkli Rusku nevyhnutnú technickú a materiálnu pomoc pri tejto likvidácii;
30. uznáva kľúčový význam Ruska pri vytváraní potenciálne veľmi významných prepravných koridorov spájajúcich Európu s Áziou a povzbudzuje Ruskú federáciu k úzkej spolupráci v rozvoji dopravnej infraštruktúry;
Osobitné otázky vo vzťahu k baltským krajinám
31. znovu pripomína svoju požiadavku na Rusko, aby riadne a spravodlivo vyriešilo otázku hraníc s Estónskom a Lotyšskom a aby podpísalo a ratifikovalo dohody o hranici s týmito krajinami bez ďalšieho odkladu; považuje konečné vymedzenie všetkých hraníc Ruska s novými členskými krajinami EÚ a uzavretie readmisnej dohody za nevyhnutné predpoklady podpísania dohody o zjednodušení vízového režimu medzi EÚ a Ruskom a verí, že keď Rusko splní všetky nevyhnutné podmienky stanovené EÚ v jasnom akčnom pláne, ktorý obsahuje konkrétne opatrenia, EÚ by mala uvítať zámer Ruska dosiahnuť zjednodušený vízový režim s krajinami schengenského priestoru a dlhodobý cieľ bezvízového cestovného styku;
Kaliningrad
32. víta pokrok, ktorý sa dosiahol v riešení problémov tranzitu a pohybu osôb medzi jednotlivými časťami Ruska; berie na vedomie potrebu zvýšeného úsilia Ruska a podpory zo strany EÚ na stimulovanie sociálneho a hospodárskeho rozvoja v regióne Kaliningradu ako modelu pre budúce vzťahy, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať otázkam zdravotníctva (vrátane šírenia HIV/AIDS), boji proti korupcii a kriminalite;
Čečensko
33. odsudzuje zabitie pána Maschadova, posledného prezidenta Čečenskej republiky, ktorý mal skutočný mandát ľudu; vyzýva všetky strany na ukončenie násilia;
34. domnieva sa, že je nutné dosiahnuť politické riešenie, ktoré zahrnie všetky demokratické zložky čečenskej spoločnosti a zaručí všetkým ľuďom, ktorí obývajú Čečensko alebo sa tam vrátili, okrem iného, skutočné právo na život, slobodu a bezpečnosť, a čečenskému ľudu rešpektovanie jeho kultúrnej a národnej identity a dôstojnosti; toto rozhodnutie by zároveň malo rešpektovať územnú integritu Ruskej federácie a byť plne zlučiteľné s úsilím zabezpečiť legitímnymi a účinnými prostriedkami stabilitu a bezpečnosť v rámci severného Kaukazu a celej Ruskej federácie;
35. vyjadruje hlboké obavy v súvislosti s pretrvávajúcim neúspechom snáh o ukončenie bezprávia v Čečensku, aj v radoch federálnych a miestnych vládnych síl; vyzýva na okamžité ukončenie beztrestnosti a násilia na oboch stranách a na nájdenie politického riešenia a rešpektovanie územnej celistvosti Ruska; je znepokojený nedostatkom vôle na hľadanie riešenia prostredníctvom rokovaní, čoho príkladom je odmietnutie zastavenia paľby, ktoré navrhol bývalý prezident Maschadov, a jeho následné brutálne zabitie; vyzýva Rusko, aby sa usilovalo o vierohodný proces zameraný na dosiahnutie mieru a zmierenia, a opätovne zdôrazňuje, že môže existovať iba politické riešenie dosiahnuté rokovaním a prístupné pre všetkých, a nie vojenské riešenie;
36. znova pripomína svoje odporúčania Rade týkajúce sa Čečenska, uvedené v odseku 14 svojho uznesenia z 26. februára 2004, vrátane potreby aktívnejšie hľadať politické riešenie a vrátane pripravenosti EÚ pomáhať pri mierovom a konštruktívnom dialógu; ľutuje, že Rada nekonala na základe týchto odporúčaní, verí, že ostanú platné a vyzýva Radu, aby pristúpila k činom;
37. vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že obhajcovia ľudských práv, ktorí vyšetrujú a hovoria o prípadoch porušenia ľudských práv, musia stále častejšie čeliť útokom na svoju slobodu a bezpečnosť v súvislosti s ozbrojeným konfliktom v Čečensku; nalieha na ruské orgány, aby ukončili toto zastrašovanie; v tomto ohľade vyzýva Radu, aby kládla zvláštny dôraz na ochranu týchto ľudí v súlade s usmerneniami EÚ o ochrancoch ľudských práv, prijatými v júni 2004, a aby túto otázku zaradila na popredné miesto v rámci programu konzultácií EÚ a Ruska o ľudských právach;
38. vyzýva Rusko, aby ochraňovalo obhajcov ľudských práv, ktorí stále častejšie čelia útokom, a aby umožnilo prístup do Čečenska osobitným spravodajcom OSN a ďalším medzinárodným pozorovateľom dodržiavania ľudských práv, nezávislým médiám a medzinárodným humanitárnym organizáciám a aby im podľa možnosti zabezpečilo všetky nevyhnutné bezpečnostné podmienky na výkon ich činnosti;
39. opätovne odsudzuje všetky teroristické činy; vyjadruje presvedčenie, že terorizmus má hlboké korene v socio-ekonomickej situácii severného Kaukazu, ako to potvrdil prezident Putin po tragédii v Beslane; ako jedna z dvoch súčastí rozpočtového orgánu vyjadruje svoju ochotu zvážiť návrhy týkajúce sa účasti EÚ na rekonštrukcii a mierovom úsilí, pokiaľ v budúcnosti bude možné vynaložiť takéto úsilie ako súčasť balíka opatrení na zaistenie mieru v Čečensku, s primeranými zárukami, že sa táto pomoc dostane k tým, pre ktorých je určená;
Boj proti terorizmu
40. zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa medzinárodná spolupráca v rámci boja proti terorizmu zefektívnila a že odlišné názory na príčiny terorizmu a na to, kto by mal byť považovaný za teroristu, stoja v ceste tejto spolupráci;
Životné prostredie a nukleárna bezpečnosť
41. vyzýva k ďalšej spolupráci v oblasti námornej bezpečnosti morí, najmä, čo sa týka zákazu vstupu tankerov s jednoduchým trupom do ruských výsostných vôd v Baltickom a Čiernom mori;
42. vyzýva Rusko, aby postupne vyradilo z činnosti svoje nukleárne reaktory prvej generácie a zosilnilo úsilie zamerané na bezpečné nakladanie s nukleárnym odpadom; podčiarkuje dôležitosť ochoty Ruska spolupracovať s podporným fondom partnerstva na ochranu životného prostredia v rámci severnej dimenzie;
43. znovu pripomína svoju podporu otvorenia trhu EÚ ruským vývozom elektrickej energie s podmienkou, že príslušné ruské bezpečnostné normy, najmä v súvislosti s k nukleárnymi elektrárňami a bezpečným spracovaním nukleárneho odpadu a nakladaním s týmto odpadom, sa prispôsobia úrovni platnej v EÚ, aby sa predišlo riziku environmentálneho dumpingu;
44. víta ratifikáciu Kjótskeho protokolu ruskou dumou v októbri 2004 a dúfa, že ostávajúci veľkí producenti emisií CO 2 budú nasledovať jej príklad; vyzýva na spoločné skúmanie budúcich stratégií EÚ a Ruska s cieľom dosiahnuť ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov na obdobie po skončení platnosti protokolu v roku 2012, v duchu záverov jarného zasadania Európskej rady v roku 2005;
45. vyzýva Komisiu a Radu, aby obnovili svoje úsilie o vypracovanie skutočnej Spoločnej stratégie vo svojich vzťahoch voči Rusku, ktorá bude brať do úvahy rozšírenie EÚ v roku 2004, bude zahŕňať štyri oblasti spoločných záujmov a zaoberať sa obavami v súvislosti s vývojom v Rusku v oblasti demokracie a ochrany ľudských práv; vyzýva Radu, aby tak urobila v duchu predchádzajúcej Spoločnej stratégie Európskej únie voči Rusku;
°
° °
46. poveruje svojho predsedu, aby predložil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Ruska.
EXPLANATORY STATEMENT
The relationship between EU and Russia in an important but critical stage
Russia's importance as a neighbour of the European Union has grown even more after the enlargement.
Russia has potential to play a crucial role for security, stability and development in Europe and its neighbourhood.
We have a common interest in developing closer co-operation in areas such as trade, economy, security, energy and nuclear safety.
Javier Solana, the EU High Representative has said that the development of the partnership with Russia is the most important, the most urgent and the most challenging task that the EU faces in the 21st century.
The same applies to Russia.
For Russia, the EU is the biggest trading partner and an important potential source of investment needed for the country's economic modernisation.
While partnership with Russia is clearly important, it must be admitted that there is a growing disappointment and frustration in Europe over the reversal of the democratic development in Russia.
This results partly from Russia turning away from values and principles to which both the EU and Russia are committed as the signatories of the key OSCE and Council of Europe documents.
Progress regarding the setting up of the common four spaces has been slow and significant problems still exist in key areas.
At the same time, the socio-economic model that the EU represents, and Russia is clearly slowly turning away from, is attracting the neighbouring Eastern European countries.
In fairness, it also has to be admitted that some EU Member States have been ambiguous in their signals to Russia and pursued other objectives than those agreed upon in the EU Council.
This is very unfortunate.
The fact that some Member States rely heavily on energy imports from Russia should not prevent us from promoting human rights and democracy.
Despite the adoption last spring of a new model of policy-making, which is based on a list of key outstanding issues, each with a 'line to take', more coherence is urgently needed, if a consistent partnership with Russia is to be achieved.
Respect for democracy, the rule of law and human rights are the core values of the European Union and should always guide our foreign policy.
Also, there is a need to arrive at a common understanding regarding the painful history of some Member States and embark on the road of conciliation.
Russia lags behind its Central and Eastern European neighbours in terms of democratisation and economic liberalisation.
It is in everybody’s interest that it develops into a more democratic, market economy based nation.
We must try to integrate Russia better in the European structures and seek a more common approach to the countries covered by our neighbourhood strategy.
Neighbourhood and foreign policy
The EU and Russia have many common challenges in their joint neighbourhood.
A first step to further co-operation is to agree on the name, action cannot be blocked by a disagreement on how to label our neighbouring territory.
We cannot allow “a buffer zone” with Ukraine, Belarus and Moldova emerging between Russia and the EU.
Russia could be an important and constructive actor when it comes to dealing with issues of peace, democracy, security, trafficking, organised crime etc. The recent elections in Belarus and Ukraine have however caused serious concerns regarding Russia’s intention towards these countries.
The Orange Revolution in Ukraine was an extremely important event also in the history of the EU-Russia relations, as successful reforms in Ukraine could in many ways yield benefits for both Russia and the EU, if the historic opportunity is grasped.
The EU and Russia need to establish close co-operation concerning crisis management to achieve stability on Russian Southern borders (Abkhazia and South Ossetia) and find a solution to the conflicts in Transnistria and southern Caucasus.
Should Russia become a democratic and co-operative partner, it can contribute substantially to building stability and prosperity in the region.
Without Russia, who has a permanent seat at the UN Security Council, it will not be possible to solve upcoming potential conflicts in the wider Europe.
Russia and the European Union could co-operate further in order to strengthen and reform multinational organisations such as the UN and the WTO.
A further involvement in ESDP would be complementary to Russia’s co-operation with the US and within the Partnership for Peace.
The so called Seville conditions for Russian participation in EU-led crisis management, according to which Russia may be invited to participate in operations and in the Committee of Contributors, which plays a key role in the day-to-day management of them, provide an appropriate framework.
Terrorism and the failed Chechnya policy
The atrocities committed against children and civilians in Beslan show how important international co-operation is in order to prevent and fight terrorism.
This was the worst terror attack in the modern history of Russia.
An effective partnership in combating terrorism however presupposes a reasonable degree of common understanding of the definition and causes of terrorism.
The key to fight terrorism in Russia is to resolve the conflict in Chechnya.
Unquestionably, Chechnian armed groups commit atrocities in Chechnya, but also in other parts of Russia.
Through bombings and suicide attacks many civilians are killed or hurt.
But federal and local government armed forces continue to commit grave breaches of human rights and international humanitarian laws.
Russia must seek a political solution by involving moderate groups who are willing to negotiate and work with forces interested in achieving a peaceful solution, while isolating the terrorists.
The EU should intensify its efforts to support Russia in achieving such a solution.
The socio-economic situation in the region should be considered as an important factor to stability and improved security and the EU should, therefore offer to support the reconstruction process, when the right conditions make it possible.
Sending of a special envoy to Chechnya and an offer to act as a mediator in the conflict could also be considered.
Political development
Although Russian sociological studies have shown a strong support and approval rate for president Putin and his politics, there are increasing signs of discontent.
Lately hundreds of thousands have demonstrated against the social benefit reforms introduced by the Russian government.
Although Russia is constitutionally an electoral multiparty democracy, with open and regular elections, far too much power is centralised around the President.
The nomination of the formerly directly elected governors by the President, new legislation hampering the creation of new political parties, and the right for Kremlin to appoint and hold to account judges, have raised concerns within Russia and also in the European Union, as well as across the Atlantic.
It is with great concern that we observe the ever-increasing lack of media freedom and media pluralism in the Russian Federation.
Most independent printed media and nearly all independent TV channels have been wiped out.
Lack of free press does not only damage pluralism and independent debate, but also erodes the checks and balances on corruption and bribery.
Life for non-governmental organisations has become more difficult.
In the aftermath of the terrible terror attacks in Beslan, president Putin has proposed reforms that will concentrate power even more to the Kremlin and diminish political pluralism.
It is unclear how these measures will help combating terrorism.
Economy
Trade and economic co-operation are of common interest to the EU and Russia, leading to more growth, jobs and investments.
Russia is no longer dependent on foreign loans.
The Russian economy grows steadily at a predicted level of 5 % in 2005, helped by high oil prices.
Despite impressive growth rates, the welfare in Russia is very unevenly distributed.
More than half of Russia’s export goes to the Union and 60 % of the foreign investment stems from there.
Also for the EU, Russia is an important trading partner.
The EU has an interest to increase its energy imports, more specifically oil and gas from Russia, and help Russia to become a partner with an open, dynamic and diversified economy.
Transparent and non-discriminatory implementation of rules is crucial in the context of WTO accession.
The EU should continue to support Russian WTO accession and further trade liberalisation should be pursued.
The dramatic economic reforms and experiments that Russia underwent during the first years of transition from plan economy to market economy (under foreign involvement and pressure) were painful for ordinary Russians and took place in a period of legal uncertainty, widespread corruption and misuse of public and private assets.
High level of corruption in the Russian society is a severe problem and affects foreign investment.
A great amount of uncertainty remains concerning the development of economic regime in Russia.
The Yukos affair has shown that the independence and transparency of the judicial and legal institutions needs to be strengthened.
The laws must be applied in conformity with the European Convention of Human Rights.
The Russian ratification of the Kyoto Protocol is extremely important and welcome.
Intensified cooperation in the field of environment, in particular in relation to the safe handling of nuclear materials and maritime safety, must now be pursued.
Conclusions
Russia is a big neighbour with whom the EU has every interest to maintain and further develop good relations.
However, the EU strategy cannot be seen as a success.
There is still a great lack of trust between the two partners, a situation which has become more pronounced after the enlargement.
Confidence-building measures from both sides are therefore of crucial importance for the future.
The ambiguity in the role of democracy and human rights in the development of Russia complicates the partnership with Europe.
While president Putin presents himself as a person committed to democracy and the rule of law, recent political developments are less positive.
The vision of a comprehensive EU-Russia relationship is far away from being accomplished today.
Yet Russia, by its size, geographical proximity and its role as a regional player, is an important neighbour of the EU and the high level of interdependence means that disengaging will never be an option.
Progress in the Four Common Spaces is important, but we should concentrate on achieving qualitative progress instead of setting deadlines.
The EU must create a clear priority list among the co-operation areas.
We must find ways of convincing Russia of the usefulness of a close and confident partnership, consistent with our common values.
Russia’s priorities in the partnership are mainly focused on economic development.
The Council must convince Russia that economic modernisation and trade are linked to co-operation in the other areas.
It is in Russia’s interest to analyse jointly with the EU relevant problems and find common solutions, where Kaliningrad can serve as a possible example.
Political dialogue, trade, and people-to-people contacts will eventually narrow the gap between different perceptions of values and democratic principles.
The EU should welcome the Russian objective of an eased visa-regime with the Schengen area, with visa free travel as a long-term goal.
However, in order to make progress towards this goal, the EU should present a clear action plan to Russia for concrete measures that Russia must implement as part of a step-by-step approach towards ultimately having freer travel schemes.
This long-term project would serve as a model for EU-Russia co-operation in other areas, if successful.
The ability of the EU to send a clear and unambiguous message to Russia and to form a consistent and long lasting strategy is dependent on the ability of the European institutions and Member States to speak with one voice.
The lack of a consistent approach and rhetoric by Member States has been very damaging.
The EU Member States must cease acting on a bilateral basis towards Russia and agree on a common comprehensive approach in order to be credible.
16.3.2005
STANOVISKO VÝBORU PRE MEDZINÁRODNÝ OBCHOD
pre Výbor pre zahraničné veci
o vzťahoch EÚ-Rusko
( 2004/2170(INI) )
Navrhovateľ:
Jas Gawronski
NÁVRHY
Výbor pre medzinárodný obchod žiada Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
1. kladie dôraz na význam Ruska ako obchodného partnera EÚ, ktorý sa zvýšil nedávnym rozšírením EÚ, a na nevyhnutnosť v budúcnosti ďalej zintenzívňovať obchodné partnerské vzťahy EÚ a Ruska;
2. berie na vedomie, že Dohoda o partnerstve a spolupráci (PCA) vytvára základ pre rozvoj hospodárskych vzťahov medzi Ruskom a EÚ; podporuje prebiehajúcu prácu na vytváraní „Spoločného hospodárskeho priestoru“, založeného na zákonoch voľného trhu , s cieľom vytvoriť otvorený a integrovaný trh medzi EÚ a jej najväčším susedským štátom, Ruskom, a tým podporiť obchod a investície a zvýšiť konkurencieschopnosť ekonomík EÚ a Ruska;
3. víta uzatvorenie bilaterálnych rokovaní medzi EÚ a Ruskom týkajúcich sa vstupu Ruska do WTO a vyzýva Komisiu, aby pomohla zvládnuť zostávajúce fázy prístupového procesu, ale zároveň zabezpečila úplnú zhodu podmienok s predpismi WTO;
4. konštatuje, že členstvo vo WTO bude dôležitým signálom pre zahraničných investorov, čo napomôže posilneniu a rozšíreniu obchodných vzťahov;
5. vyjadruje však znepokojenie nad nedávnym vývojom týkajúcim sa ruského systému súdnictva, ktorý môže mať negatívny dopad na možných investorov z EÚ a iných krajín a preto vyzýva Komisiu, aby bolo vytváranie justičnej kapacity jej prioritou pri poskytovaní prostriedkov v rámci programu TACIS;
6. zdôrazňuje potrebu urýchliť prácu v súvislosti s prijatím akčného plánu pre Rusko, najmä s cieľom do dvoch rokov nahradiť súčasné financovanie programom TACIS financovaním prostredníctvom Európskeho nástroja susedstva a partnerstva;
7. víta dohodu o otázkach energetiky a paliva súvisiacich s obchodom, najmä vzhľadom na dodávky ropy a zemného plynu, a zdôrazňuje význam zabezpečenia dodržania záväzkov prijatých počas procesu vstupu do WTO;
8. vyzýva Komisiu, aby pokračovala a prehlbovala dialóg s ruskými orgánmi a s hospodárskymi partnermi o otázkach obchodnej a hospodárskej spolupráce, ktorý by sa týkal predovšetkým technických opatrení a štandardizácie colných postupov, liberalizácie služieb, odstránenia monopolov a otvorenia bankového systému, a aby zabezpečila, že Rusko zavedie opatrenia na presadzovanie práv duševného vlastníctva, čo bude pred vstupom Ruska do WTO viesť k podstatnému obmedzeniu porušovania práv duševného vlastníctva;
9. vyjadruje nádej, že - bez toho, aby bola dotknutá vzájomná bezpečnosť - dôjde k postupnému odstráneniu prekážok pohybu osôb, ktoré sťažujú rozvoj hospodárskych a obchodných vzťahov medzi EÚ a Ruskom;
10. vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila spoluprácu s Ruskom v koordinácii s projektmi Severnej dimenzie;
11. vyzýva Komisiu, aby po dohode s Európskym parlamentom v prípade porušovania ľudských práv alebo práv národnostných či iných menšín v Rusku použila pre Rusko rovnaké obmedzenia obchodu ako pre iné krajiny a aby zabránila používaniu dvojakých noriem;
12. vyzýva Komisiu, aby sa v dialógu s vládou Ruska usilovala o zlepšenie situácie v oblasti dodržiavania ľudských práv v Čečensku;
13. vyzýva Komisiu, aby pri poskytovaní pomoci pre Rusko prostredníctvom programu TACIS vyčlenila finančné prostriedky na realizáciu cieľov programu Interreg III v krajinách a regiónoch susediacich s EÚ - v Bielorusku, Ukrajine, Kaliningrade, Moldavsku a v regióne Petrohradu;
14. vyzýva EÚ a Rusko, aby prehĺbili integráciu prostredníctvom prípravy a začatia rokovaní o oblasti voľného obchodu bezprostredne po vstupe Ruska do WTO, keďže dohoda o oblasti voľného obchodu medzi EÚ a Ruskom bude ambicióznym krokom pri vytváraní Spoločného hospodárskeho priestoru a bude sa týkať obchodu s tovarom, služieb, práva usadiť sa, pravidiel vládneho obstarávania, zlučiteľnosti regulačných opatrení a iných aspektov obchodu;
15. vyzýva EÚ a Rusko, aby venovali osobitnú pozornosť sociálnemu a hospodárskemu rozvoju regiónu Kaliningradu, vrátane efektívneho využívania výhod osobitnej hospodárskej zóny Kaliningradu, a tým prispievali k vytvoreniu Spoločného hospodárskeho priestoru.
POSTUP
Názov
Vzťahy EÚ-Rusko
Referenčné čísla
2004/2170(INI)
Gestorský výbor
AFET
Výbor(-y) požiadaný(-é) o stanovisko dátum oznámenia v pléne
INTA
28.10.2004
Rozšírená spolupráca
Navrhovateľ dátum menovania
Jas Gawronski
30.9.2004
Prerokovanie vo výbore
15.1.2005
Dátum prijatia pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
15.3.2005
Výsledok záverečného hlasovania
za:
proti:
zdržal(-i) sa:
23
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Enrique Barón Crespo, Giulietto Chiesa, Francisco Assis, Daniel Caspary, Jan Christian Ehler, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Jacky Henin, Sajjad Karim, Caroline Lucas, Erika Mann, Helmuth Markov, Javier Moreno Sánchez, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Johan Van Hecke, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Zbigniew Zaleski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Danutė Budreikaitė, Anna Elzbieta Fotyga, Antol?n Sánchez Presedo.
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
POSTUP
Názov
Vzťahy EÚ-Rusko
Referenčné čísla
2004/2170(INI)
Základ v rokovacom poriadku
článok 45
Gestorský výbor
dátum oznámenia o pridelení v pléne
AFET
28.10.2004
Výbor(-y) požiadaný(-é) o stanovisko
dátum oznámenia v pléne
INTA
28.10.2004
Bez predloženia stanoviska(-ísk)
dátum rozhodnutia
Rozšírená spolupráca
dátum oznámenia v pléne
Návrh(-y) uznesenia(-í) zahrnutý(-é) v správe
Spravodajca(-ovia)
dátum menovania
Cecilia Malmström
13.9.2004
Predchádzajúci spravodajca(-ovia)
Prerokovanie vo výbore
30.3.2005
19.4.2005
Dátum prijatia pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
26.4.2005
Výsledok záverečného hlasovania
za:
proti:
zdržal(-i) sa:
60
4
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Vittorio Emanuele Agnoletto, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Monika Beňová, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Camiel Eurlings, Anna Elzbieta Fotyga, Maciej Marian Giertych, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Jelko Kacin, Georgios Karatzaferis, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Armin Laschet, Cecilia Malmström, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Tobias Pflüger, Miroslaw Mariusz Piotrowski, Pawel Bartłomiej Piskorski, Poul Nyrup Rasmussen, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Marek Maciej Siwiec, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Inese Vaidere, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Josef Zieleniec
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Laima Liucija Andrikienė, Alexandra Dobolyi, ?rp?d Duka-Zólyomi, Michael Gahler, Gerardo Galeote Quecedo, Milan Hor?ček, Jaromír Kohlíček, Miguel Angel Martínez Martínez, Janusz Onyszkiewicz, Doris Pack, Aloyzas Sakalas, Anders Samuelsen, Csaba Sándor Tabajdi
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Dátum predloženia – A6
4.5.2005
A6-0135/2005
