P6_TA(2007)0444
Rámcová smernica o trvalo udržateľnom využívaní pesticídov ***I
A6-0347/2007
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23. októbra 2007 o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje rámec pre akciu Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného využívania pesticídov ( KOM(2006)0373 – C6-0246/2006 – 2006/0132(COD) )
(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)
Európsky parlament
, –
so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu ( KOM(2006)0373 ),
–
so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 175 Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu ( C6-0246/2006 ),
–
so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu,
–
so zreteľom na články 51 a 35 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ( A6-0347/2007 ),
1.
schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;
2.
žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh, alebo ho nahradiť iným textom;
3.
poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.
P6_TC1-COD(2006)0132
Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 23. októbra 2007na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/.../ES, ktorou sa stanovuje rámec pre akciu Spoločenstva na dosiahnutie trvalo udržateľného využívania pesticídov
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej
články 152 ods. 4 a 175 ods. 1
,
so zreteľom na návrh Komisie║,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Ú. v.
EÚ C
161, 13.7.2007
, s.
48
.
,
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov Ú. v.
EÚ C
146, 30.6.2007, s.
48.
,
konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy
Pozícia Európskeho parlamentu z 23. októbra 2007.
,
keďže: (1)
V súlade s článkami 2 a 7 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 2002, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva Ú. v.
ES L 242, 10.9.2002, s.
1.
, by sa mal
,
so zreteľom na zásadu prevencie,
zaviesť spoločný právny rámec na dosiahnutie trvalo udržateľného využívania pesticídov.
(2)
Opatrenia ustanovené v tejto smernici by mali dopĺňať a nemali by ovplyvňovať opatrenia ustanovené v iných súvisiacich právnych predpisoch Spoločenstva, najmä v nariadení
Európskeho parlamentu a Rady
(ES) č.
[…] z
... o
uvádzaní prípravkov
na ochranu rastlín
na trh
Ú. v.
EÚ L ...
, v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva Ú. v.
ES L 327, 22.12.2000, s.
1.
Smernica ║ zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú. v.
ES L 331, 15.12.2001, s.
1).
, v nariadení (ES) Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho pôvodu ║ Ú. v.
EÚ L 70, 16.3.2005, s.
1.
Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 178/2006 (Ú. v.
EÚ L 29, 2.2.2006, s.
3).
,
ako aj v potravinárskych predpisoch podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje sa Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín
Ú. v.
ES L 31, 1.2.2002, s.
1.
Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 575/2006 (Ú. v.
EÚ L 100, 8.4.2006, s.
3).
.
(3)
S cieľom uľahčiť implementáciu tejto smernice by členské štáty mali používať národné akčné plány zamerané na stanovenie
kvantitatívnych
cieľov
, cieľov, harmonogramov a ukazovateľov prevencie zdravotných a environmentálnych
rizík
, na stanovenie harmonogramov a ukazovateľov rizík a intenzity používania pesticídov, uvedenie finančných zdrojov a rozpočtových riadkov na ich plnenie v stanovených lehotách
a na podporu
a povzbudzovanie prijatia
nechemickej ochrany rastlín
a ochrany proti škodcom
.
Národné akčné plány
by mali
byť koordinované s implementačnými plánmi ustanovenými v iných relevantných právnych predpisoch Spoločenstva a môžu byť použité na zoskupovanie cieľov, ktoré majú byť dosiahnuté v iných právnych predpisoch Spoločenstva týkajúcich sa pesticídov.
(4)
Výmena informácií o
dosiahnutých
cieľoch a
rozsahu
opatrení
, ktoré členské štáty stanovujú vo svojich národných akčných plánoch, je veľmi dôležitým prvkom na dosiahnutie cieľov tejto smernice.
Preto je vhodné od členských štátov žiadať, aby Komisii ako aj iným členským štátom podávali pravidelné správy, najmä pokiaľ ide o implementáciu a výsledky ich národných akčných plánov a ich skúseností.
(5)
Pre prípravu a úpravu národných akčných plánov je vhodné ustanoviť uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/35/ES z 26. mája 2003, ktorou sa ustanovuje účasť verejnosti pri navrhovaní určitých plánov a programov týkajúcich sa životného prostredia, a ktorou sa menia a dopĺňajú s ohľadom na účasť verejnosti a prístup k spravodlivosti, smernice Rady 85/337/EHS a 96/61/ES Ú. v.
EÚ L 156, 25.6.2003, s.
17.
.
(6)
Je žiaduce, aby členské štáty vytvorili systémy školení
a odbornej prípravy
pre distribútorov, poradcov a profesionálnych užívateľov pesticídov, aby sa zabezpečilo, že tí, ktorí pesticídy využívajú alebo ich budú využívať, si budú plne vedomí možných rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie a vhodných opatrení na ich čo najväčšie zníženie.
Školenia pre profesionálnych užívateľov
by mali
byť koordinované so školeniami organizovanými ║v rámci nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV) Ú. v.
EÚ L 277, 21.10.2005, s.
1.
Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2012/2006 (Ú. v.
EÚ L 384, 29.12.2006, s.
8).
.
(7)
Požívanie nelegálnych (falšovaných) pesticídov ohrozuje udržateľné využívanie pesticídov a predstavuje vážnu hrozbu pre životné prostredie a zdravie ľudí a zvierat.
Tomuto problému sa treba bezodkladne venovať.
(8)
Berúc do úvahy ▐ riziká pri využívaní pesticídov,
najmä ich akútne a chronické účinky na zdravie a životné prostredie, spotrebitelia a
široká verejnosť by
mali
byť ▐
informovaní
║
najmä prostredníctvom médií, ale aj prostredníctvom kampaní na zvyšovanie povedomia, informácií sprostredkovaných maloobchodníkmi a iných vhodných opatrení o zdravotných aj environmentálnych
rizikách
a dlhodobých a krátkodobých nepriaznivých účinkoch
spojených s využívaním pesticídov
, ako aj o nechemických alternatívach.
Členské štáty by mali monitorovať a zhromažďovať údaje o vplyve využívania pesticídov na zdravie a podporovať dlhodobé výskumné programy venujúce sa účinkom ich využívania.
(9)
Opatrenia ako stanovenie minimálnych požiadaviek na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku vzťahujúce sa na riziká vyplývajúce z vystavenia pracovníkov takýmto prípravkom, ako aj stanovenie všeobecných a špecifických preventívnych opatrení na zníženie týchto rizík sú v rozsahu, v akom si to narábanie s pesticídmi a ich využívanie vyžadujú, zahrnuté v smernici Rady 98/24/ES zo 7. apríla 1998 o ochrane zdravia a bezpečnosti pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s chemickými faktormi pri práci Ú. v.
ES L 131, 5.5.1998, s.
11.
Smernica
naposledy
zmenená a doplnená
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/30/ES (Ú. v.
EÚ L 165, 27.6.2007, s.
21).
a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci Ú. v.
EÚ L 158, 30.4.2004, s.
50.
Opravené znenie v Ú. v.
EÚ L 204, 4.8.2007, s.
28.
.
(10)
Keďže smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES zo 17. mája 2006 o strojových zariadeniach ║ Ú. v.
EÚ L 157, 9.6.2006, s.
24.
Opravené znenie v Ú. v.
EÚ L 76, 16.3.2007, s.
35.
zabezpečí
pravidlá pre uvádzanie prístrojov na aplikáciu pesticídov na trh, ktoré
umožnia užívateľom pesticídov optimalizovať účinnosť ošetrenia, čím
zabezpečia splnenie požiadaviek ochrany životného prostredia, je vhodné, aby sa zabezpečili systémy pravidelných technických kontrol prístrojov na aplikáciu pesticídov, ktoré sa už využívajú, s cieľom ešte viac obmedziť škodlivý vplyv pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie spôsobený takýmito prístrojmi.
(11)
Letecký postrek pesticídmi môže značne poškodiť ľudské zdravie a životné prostredie, predovšetkým z dôvodu unášania postreku.
Z toho dôvodu bude letecký postrek vo všeobecnosti zakázaný, s možnosťou povoliť výnimku v prípade▐, ak neexistujú iné možné alternatívy
a používa sa najlepšia dostupná technológia na zníženie unášania postreku (napr. dýzy s nízkym unášaním), pričom nie je ovplyvnené zdravie obyvateľov alebo okolostojacich osôb
.
(12)
Vodné prostredie je obzvlášť citlivé na pesticídy.
Z tohto dôvodu je nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť zabráneniu znečisťovania povrchovej a spodnej vody prostredníctvom prijatia vhodných opatrení, akými sú
napríklad
vytváranie ochranných pásov alebo sadenie živých plotov pozdĺž vodných tokov kvôli zníženiu vystavenia vodných plôch unášanému postreku.
Rozmery ochranných pásov by mali závisieť najmä od vlastností pôdy, klímy,
geologických a topografických vlastností,
veľkosti vodného toku, ako aj od poľnohospodárskych vlastností daných oblastí.
Využitie pesticídov v oblastiach odberu pitnej vody, na dopravných trasách alebo pozdĺž nich, napríklad železničné trate, na nepriepustných alebo príliš priepustných povrchoch, môže viesť k zvýšenému riziku znečistenia vodného prostredia.
V takýchto oblastiach by sa preto využitie pesticídov malo čo najviac obmedziť, prípadne úplne vylúčiť.
(13)
Využívanie pesticídov môže byť obzvlášť nebezpečné vo veľmi citlivých oblastiach, ako napríklad na miestach Natura 2000, ktoré sú chránené v súlade so smernicou Rady 79/409/EHS z 2. apríla 1979 o ochrane voľne žijúceho vtáctva Ú. v.
ES L 103, 25.4.1979, s.
1.
Smernica naposledy zmenená a doplnená
smernicou 2006/105/ES
(Ú. v.
EÚ L
363, 20.12.2006
, s.
368
).
a so smernicou Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín Ú. v.
ES L 206, 22.7.1992, s.
7.
Smernica naposledy zmenená a doplnená
smernicou 2006/105/ES.
▐.
V súlade s týmito smernicami by mali byť prijaté nevyhnutné opatrenia potrebné na dosiahnutie cieľov ochrany prírody
.
Na iných miestach, ako sú napríklad
obytné štvrte,
verejné parky, športové,
rekreačné
a detské ihriská
a v blízkosti verejných zdravotníckych zariadení (kliniky, nemocnice, rehabilitačné strediská, ozdravovne, hospice)
, sú riziká vystavenia verejnosti pesticídom vysoké.
Využívanie pesticídov v takýchto oblastiach by sa preto malo čo najviac obmedziť, prípadne úplne vylúčiť.
(14)
Ľudia a životné prostredie sú obzvlášť náchylní na nežiaduce vystavenie pesticídom pri narábaní s nimi, vrátanie riedenia a miešania chemických látok a čistenia aplikačných prístrojov po použití, vyprázdňovaní zvyškov v nádrži a narábaní s prázdnymi obalmi a nepoužitými pesticídmi.
Z tohto dôvodu je vhodné zabezpečiť špecifické opatrenia, ktoré sa budú zameriavať práve na takéto činnosti, ako doplňujúce k opatreniam spadajúcim pod články 4 a 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/12/ES z 5. apríla 2006 o odpadoch Ú. v.
EÚ L 114, 27.4.2006, s.
9.
, a pod články 2 a 5 smernice Rady 91/689/EHS z 12. decembra 1991 o nebezpečnom odpade Ú. v.
ES L 377, 31.12.1991, s.
20.
Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.166/2006 (Ú. v.
EÚ L 33, 4.2.2006, s.
1).
.
Tieto špecifické opatrenia by mali takisto zahŕňať neprofesionálnych užívateľov, pretože je pravdepodobné, že sa z dôvodu nedostatku znalostí môže práve v tejto skupine užívateľov vyskytnúť nevhodné narábanie.
(15)
Výsledkom uplatňovania všeobecných noriem integrovanej ochrany proti škodcom
a noriem pre konkrétne plodiny
všetkými poľnohospodármi by bolo lepšie cielené využívanie všetkých dostupných opatrení na kontrolu škodcov vrátane pesticídov.
Z tohto dôvodu prispieva uplatňovanie týchto noriem k ďalšiemu znižovaniu rizík pre ľudské zdravie a životné prostredie
a k znižovaniu využívania pesticídov
.
Členské štáty by mali podporovať poľnohospodárstvo s nízkym vstupom pesticídov, najmä
všeobecné normy a normy
integrovanej ochrany
proti škodcom
pre konkrétne plodiny a ekologické poľnohospodárstvo
a vytvoriť podmienky potrebné pre implementáciu techník integrovanej ochrany proti škodcom.
Okrem toho by členské štáty mali
implementovať povinné
normy
integrovanej ochrany proti škodcom pre konkrétne plodiny.
Členské štáty by mali využívať potrebné finančné nástroje na podporu integrovanej ochrany proti škodcom s cieľom poskytovať poradenstvo a zaškoľovanie poľnohospodárov a znižovať riziká spojené s využívaním pesticídov.
V rámci opatrení na financovanie vykonávania všeobecných metód integrovanej ochrany proti škodcom a metód integrovanej ochrany proti škodcom pre konkrétne plodiny by sa malo zvážiť zavedenie poplatku za využívanie pesticídov a zvýšenie podielu pôdy obrábanej v rámci ekologického poľnohospodárstva.
(16)
Pokrok dosiahnutý pri
prevencii využívania pesticídov a ich
rizík a škodlivých vplyvov na ľudské zdravie a životné prostredie vyplývajúcich z využívania pesticídov je potrebné merať.
Vhodnými prostriedkami sú harmonizované
ukazovatele využitia a
rizikové ukazovatele, ktoré budú zavedené na úrovni Spoločenstva.
Členské štáty by mali využívať tieto ukazovatele
na zníženie využívania pesticídov a rizika
na vnútroštátnej úrovni a pre účely hlásenia, zatiaľ čo Komisia by mala vypočítať ukazovatele pre hodnotenie pokroku na úrovni Spoločenstva.
Pokiaľ nie sú spoločné ukazovatele k dispozícii, členské štáty sú oprávnené používať svoje vnútroštátne ukazovatele,
ktoré musia byť v súlade s požiadavkami tejto smernice a musia súvisieť so zdravotnými a environmentálnymi rizikami využívania pesticídov
.
(17)
Na účely uplatňovania zásady "znečisťovateľ platí" by mala Komisia preskúmať, akým vhodným spôsobom sa má výrobca pesticídov a/alebo ich aktívnych látok zúčastňovať na riešení, resp. odstraňovaní škôd na ľudskom zdraví alebo životnom prostredí, spôsobených využívaním pesticídov.
(18)
Členské štáty by mali stanoviť pravidlá pre pokuty za porušovanie ustanovení tejto smernice a zabezpečiť, aby sa tieto ustanovenia implementovali.
Pokuty by mali byť účinné, primerané a
odradzujúce
.
(19)
Keďže ciele tejto smernice,
a to
ochrana ľudského zdravia a životného prostredia pred možnými rizikami spojenými s využívaním pesticídov,
nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale
z
dôvodov ich
rozsahu a
dôsledkov
║
ich možno
║ lepšie
dosiahnuť
na úrovni Spoločenstva,
môže
Spoločenstvo ║ prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity
podľa
článku 5 Zmluvy.
V súlade so zásadou proporcionality
podľa uvedeného
článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(20)
Touto smernicou sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznávané najmä Chartou základných práv Európskej únie.
Jej cieľom je predovšetkým podporiť integráciu vysokej úrovne ochrany životného prostredia do politík Spoločenstva v súlade so zásadou trvalo udržateľného rozvoja, ako je to stanovené v článku 37 Charty základných práv Európskej únie.
(21)
Opatrenia nevyhnutné pre implementáciu tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu Ú. v.
ES L 184, 17.7.1999, s.
23.
Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v.
EÚ L 200, 22.7.2006, s.
11).
,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Kapitola I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Skutková podstata
Táto smernica stanovuje rámec pre dosiahnutie ešte širšieho trvalo udržateľného využívania pesticídov prostredníctvom znižovania
využívania,
rizík a vplyvu pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie
na základe zásady prevencie a podpory presadzovania a prijímania nechemických alternatív pesticídov.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1.
Táto smernica platí pre pesticídy vo forme:
a)
prípravkov na ochranu rastlín, ako sú
vymedzené
v nariadení (ES) č.
[
o uvádzaní
prípravkov
na ochranu rastlín na trh
]
s cieľom využívať ich v poľnohospodárstve aj mimo neho;
b)
biocídnych výrobkov podľa vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh
Ú. v.
ES L 123, 24.4.1998, s.
1.
Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2007/47/ES (Ú. v.
EÚ L 247, 21.
9.
2007, s.
21).
, ktoré patria k typom výrobkov 14 až 19, definovaných v prílohe V k tejto smernici.
2.
Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek iné právne predpisy Spoločenstva
alebo akékoľvek vnútroštátne daňové opatrenia na podporu využívania menej škodlivých pesticídov
.
3.
Členské štáty môžu poskytnúť dotácie, alebo môžu prijať daňové opatrenia na podporu využívania menej škodlivých pesticídov.
To môže zahŕňať zavedenie poplatkov za pesticídy na všetky výrobky okrem nechemických prípravkov alebo prípravkov na ochranu rastlín s nízkou úrovňou rizika podľa článku [50 ods. 1] nariadenia (ES) č. ... [o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh].
4.
Ustanovenia tejto smernice členským štátom nebránia uplatňovať zásadu prevencie v rámci obmedzovania alebo zakazovania využívania pesticídov.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tejto smernice platia nasledovné pojmy:
1.
"využívanie" označuje všetky činnosti vykonávané s pesticídmi ako uskladňovanie, narábanie, riedenie, miešanie a aplikácia
;
2.
"▐užívateľ" je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá realizuje využívanie pesticídov v rámci svojej ▐činnosti,
či už je
samostatne zárobkovo
činná
,
║
zamestnaná alebo zamestnaná na špeciálne úlohy; pokiaľ ide o profesionálnych užívateľov, členské štáty môžu rozlišovať medzi užívateľmi, ktorí majú právo využívať pesticídy iba na svojich pozemkoch a užívateľmi, ktorí majú právo poskytovať služby súvisiace s ochranou rastlín na pôde tretích strán
;
Okrem toho by sa na podniky v oblasti voľného času, ako golfové ihriská, tenisové kurty, ako aj na miestne orgány s verejnými parkami a infraštruktúrnymi zložkami, ako sú parkoviská, cesty, železnice atď., malo hľadieť ako na užívateľov
;
3.
"distribútor" je každá fyzická alebo právnická osoba zodpovedná za uvádzanie pesticídov na trh vrátane veľkoobchodníkov, maloobchodníkov, predávajúcich a dodávateľov
;
4.
"poradca" je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá
má potrebnú úroveň vzdelania a odborných znalostí, ktorú členský štát vyžaduje na to, aby jej mohol udeliť povolenie na poskytovanie rád
o využívaní pesticídov
v súvislosti s využitím povoleným v krajine, v ktorej sa prípravok na ochranu rastlín vyrába, a s maximálnymi hodnotami rezíduí, stanovenými Spoločenstvom;
5.
"prístroje na aplikáciu pesticídov" sú akékoľvek zariadenia
používané
na aplikáciu pesticídov alebo prípravkov obsahujúcich pesticídy
;
6.
"príslušenstvo prístrojov na aplikáciu pesticídov" zahŕňa všetky časti, ktoré sa môžu namontovať na prístroje na aplikáciu pesticídov, a ktoré sú dôležité pre ich správne fungovanie, ako dýzy, manometre, filtre, cedidlá a čistiace zariadenia nádob
;
7.
"letecký postrek" je každá aplikácia pesticídov prostredníctvom
leteckého dopravného prostriedku
;
8.
"integrovaná ochrana proti škodcom" je integrovaná ochrana proti škodcom
ako je vymedzená
v
článku [3 bod 23]
nariadenia (ES) č. ...
[o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh];
9.
"rizikový ukazovateľ" je charakteristická veličina, ktorá sa môže použiť na hodnotenie vplyvu využívania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie
;
10.
"nechemické metódy ochrany rastlín, plodín a ochrany proti škodcom" znamenajú využívanie takých techník kontroly škodcov a ochrany proti nim, ktoré sa nespoliehajú na chemické vlastnosti.
Medzi nechemické metódy ochrany rastlín, plodín a ochrany proti škodcom patrí striedanie plodín, fyzická a mechanická kontrola a využívanie prirodzených dravcov
;
11.
"frekvencia aplikácie" sa vzťahuje na ukazovateľ využitia, ktorý v priemere vyjadruje, koľkokrát možno na príslušnú poľnohospodársku pôdu aplikovať predpísané množstvo, vypočítané na základe celkových množstiev každého predaného pesticídu
;
12.
"pesticídy" znamenajú prípravky na ochranu rastlín podľa nariadenia (ES) č. ... [o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh]
;
13.
"zníženie využívania" je zníženie aplikovania pesticídov a nemusí závisieť od množstva
;
14.
"koeficient frekvencie ošetrenia" vychádza z pevne stanovenej štandardnej dávky účinnej látky na hektár, potrebnej na jedno ošetrenie proti príslušným škodcom.
Preto nevyhnutne nezávisí od množstva a môže sa použiť na hodnotenie zníženia využívania.
Článok 4
Národné akčné plány na zníženie rizík a
využívanie
pesticídov
1.
Členské štáty najneskôr do ...
*
1 rok od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
, prijmú podkladovú správu v súlade s prílohou III s cieľom určiť svoje trendy vo využívaní pesticídov, riziká, prioritné oblasti a plodiny, ktorými by sa mali zaoberať národné akčné plány.
2.
Členské štáty
po porade so združeniami poľnohospodárov a vinárov, s organizáciami pre životné prostredie, priemyslom a ďalšími zainteresovanými odvetviami
prijmú
a bez zbytočného odkladu implementujú
národné akčné plány na zníženie rizík vrátane nebezpečenstiev a závislosti na pesticídoch.
Národné akčné plány budú obsahovať minimálne:
a)
pre iné ako biologické pesticídy a málo nebezpečné prípravky na ochranu rastlín vymedzené v článku [50 ods.1] nariadenia (ES) č ... [o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh], kvantitatívne ciele obmedzenia použitia merané ako index ošetrovania.
Index ošetrovania sa prispôsobí špecifickým podmienkam každého členského štátu.
Index ošetrovania bude musieť byť neodkladne oznámený Komisii na schválenie.
Pri účinných látkach vzbudzujúcich veľké znepokojenie sa má do konca roka 2013 dosiahnuť cieľ obmedzenia najmenej o 50 % oproti indexu ošetrovania vypočítanému za rok 2005, pokiaľ členský štát nepreukáže, že už dosiahol porovnateľný alebo vyšší cieľ na základe iného referenčného roka v období 1995 – 2004;
b)
pri pesticídnych prípravkoch, ktoré sú podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov
Ú. v.
ES L 200, 30.7.1999, s.
1.
Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1907/2006 (Ú. v.
EÚ L 396, 30.12.2006, s.
1).
, klasifikované ako toxické alebo veľmi toxické, kvantitatívny cieľ obmedzenia použitia meraný ako predaný objem.
Týmto cieľom je obmedzenie do konca roka 2013 najmenej o 50 % oproti roku 2005, pokiaľ členský štát nepreukáže, že už dosiahol porovnateľný alebo vyšší cieľ obmedzenia na základe iného referenčného roku v období 1995 – 2004.
Členské štáty sa tiež môžu rozhodnúť, že si zvolia rovnaké ciele na zníženie rizík namiesto použitia cieľov obmedzenia.
Zníženie rizík sa meria použitím rizikových ukazovateľov ustanovených v článku 15 a členský štát, ktorý si zvolí zníženie rizík si vyberie referenčný rok z obdobia 1995 – 2005.
Súčasťou národných akčných plánov je integrovaná ochrana proti škodcom, uvedená v článku 14, pričom sa uprednostňujú nechemické opatrenia na ochranu plodín a poskytovanie podpory poľnohospodárom, ktorí používakú nechemické prípravky na ochranu úrody.
3.
Vo východiskovom roku sa vypočíta priemerné použitie a riziko za posledné tri kalendárne roky "od januára do decembra" pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice.
4.
Pri príprave a revízii svojich národných akčných plánov členské štáty primeraným spôsobom zohľadnia
vplyv na verejné zdravie a
sociálny, hospodársky a environmentálny vplyv plánovaných opatrení,
konkrétne národné, regionálne a miestne podmienky a všetky príslušné zainteresované skupiny
.
Minimálne požiadavky pre národné akčné plány sú uvedené v smernom dokumente v prílohe IV.
Národné akčné plány obsahujú, ak je to potrebné, vyjadrenia k hľadiskám uvedeným v článkom 5 až 14.
Zohľadňujú plánovanie stanovené inými právnymi predpismi Spoločenstva pre oblasť využívania pesticídov, ako napríklad plány opatrení podľa smernice 2000/60/ES.
Opatrenia uvedené v národných akčných plánoch môžu byť predovšetkým zákonodarnej, daňovej alebo dobrovoľnej povahy a mali by sa zakladať na výsledkoch príslušného posúdenia rizík.
Členské štáty ustanovia mechanizmus na financovanie zavedenia národných akčných plánov.
5.
Členské štáty
najneskôr do ...
*
3 roky od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
informujú Komisiu, ako aj iné členské štáty o svojich národných akčných plánoch do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice.
Národné akčné plány sa prehodnocujú aspoň
každé
tri roky
a
aktualizujú sa v závislosti od dosiahnutých cieľov.V rámci preskúmania sa tiež analyzuje, či sú riziká v rámci akčného plánu primerane vystihnuté, alebo sa musia vyhodnotiť nanovo.
Prípadné
zmeny v národných akčných plánoch
a podstatné výsledky preskúmania
sa Komisii oznámia bez zbytočného odkladu.
Členské štáty verejne sprístupnia na internetovej stránke informácie oznámené podľa tohto odseku.
║Komisia sprístupní informácie oznámené v súlade s
týmto
odsekom tretím krajinám
a verejnosti
.
6.
Komisia vypracuje každé dva roky správu, v ktorej sa uvedú výsledky plnenia národných akčných plánov.
Komisia zriadi internetový portál, prostredníctvom ktorého bude verejnosť informovaná o národných akčných plánoch, prípadných zmenách a dôležitých výsledkoch ich realizácie.
7.
Ustanovenia týkajúce sa účasti verejnosti stanovené v článku 2 smernice 2003/35/ES platia pri príprave a úprave národných akčných plánov.
8.
Členské štáty v spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami posilnia svoje úsilie o monitorovanie a prevenciu nelegálneho využívania pesticídov.
Členské štáty pravidelne podávajú správy o zavedených kontrolách týkajúcich sa nelegálneho používania.
Kapitola II
Školenia, programy na zvyšovanie povedomia a predaj pesticídov
Článok 5
Školenia
1.
Členské štáty zabezpečia, aby všetci profesionálni užívatelia, distribútori a poradcovia mali prístup k vhodným
a nezávisle organizovaným
školeniam
a odbornej príprave, ako aj ich pravidelné aktualizovanie na základe nových dostupných informácií o udržateľnom a odbornom využívaní pesticídov
,
odrážajúcim ich úroveň zodpovednosti a osobitnú úlohu s ohľadom na integrovanú ochranu proti škodcom.
S týmto cieľom sa ustanovia minimálne požiadavky záväzné v celom Spoločenstve.
.
Členské štáty v prípade poľnohospodárskych alebo vinárskych mikropodnikov zabezpečia, aby jedna osoba pracujúca ako profesionálny užívateľ v zmysle článku 3 bod 2 mala prístup k tomuto školeniu.
Školenia
alebo odborná príprava
sa navrhujú takým spôsobom, aby poskytovali dostatočné vedomosti o predmetoch vymenovaných v prílohe I.
2.
Členské štáty zabezpečia, aby profesionálni užívatelia, distribútori a poradcovia si boli vedomí existencie a rizík nelegálnych (falšovaných) pesticídov a aby boli náležite vyškolení na identifikovanie takých prípravkov.
3.
Najneskôr do ...
*
5 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
,
členské štáty zavedú
systém
hodnotenia
.
Na základe zodpovedajúceho osvedčenia bude možné preukázať dostatočné znalosti o obsahu prílohy I. Tento systém stanovuje predpoklady pre udelenie, dĺžku platnosti a odobratie osvedčenia.
Certifikát vydaný účastníkovi školenia (pokiaľ je tento účastník profesionálnym užívateľom v poľnohospodárskeho alebo vinárskeho mikropodniku) je platný pre daný poľnohospodársky alebo vinársky podnik predovšetkým podľa ustanovení článku 6 ods. 2.
4.
V súlade s
regulačným
postupom
s kontrolou
uvedeným v článku 20 ods. 2
, môže Komisia zmeniť a doplniť prílohu I z dôvodu jej prispôsobenia technickému a vedeckému pokroku.
Následne ako a keď to príslušné orgány uznajú za potrebné, musia sa držitelia osvedčení uvedených v prílohe I podrobovať obnovovaniu svojich odborných znalostí.
Článok 6
Požiadavky na predaj pesticídov
1.
Členské štáty zabezpečia, aby distribútori predávajúci pesticídy ▐zamestnávali aspoň jednu osobu s osvedčením vymedzeným v
článku 5 ods
.
3
, ktorá bude prítomná a k dispozícii na mieste predaja na účely poskytnutia informácií zákazníkom týkajúcich sa využívania pesticídov
ako aj zdravotné a ekologické riziká a prípadné nepriaznivé vplyvy s ním spojené.
Osvedčenie nesmie byť staršie ako sedem rokov
.
2.
Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby bol predaj
povolených
pesticídov ▐obmedzený na profesionálnych užívateľov, ktorí sú držiteľmi osvedčenia uvedeného v
článku 5 ods. 3
a podľa rád náležite kvalifikovaných, kvalifikovaných odborníkov menovaných členskými štátmi.
3.
Členské štáty od distribútorov, ktorí uvádzajú pesticídy určené na využívanie neprofesionálnymi užívateľmi na trh, vyžadujú, aby poskytovali všeobecné informácie týkajúce sa rizík
a prípadných nepriaznivých vplyvov na zdravie a životné prostredie
spojených s využívaním pesticídov, najmä nebezpečenstiev, vystavenia, bezpečného uskladnenia, narábania a aplikácie, ako aj likvidácie predávaných pesticídov.
Tento postup sa uplatňuje aj pri predaji cez internet.
V prípade, že kupujúci má osvedčenie vydané podľa článku 5 ods. 3, postačuje na kúpu pesticídov predloženie tohto osvedčenia.
Opatrenia ustanovené v
odsekoch
1 a 2 sa stanovia
najneskôr
do ... *
4 roky od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
.
4.
Členské štáty zabezpečia, aby sa plne vykonávali platné kontrolné a donucovacie opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa na predaj neponúkali nelegálne (falšované) pesticídy.
Článok 7
Programy na
informovanie, sledovanie a výskum
1.
Členské štáty podporia a napomôžu
informačným
programom a dostupnosti
informácií pre širokú verejnosť,
týkajúcim sa
využívania a rizík
pesticídov
a možných akútnych a chronických
dôsledkov
▐ na zdravie a životné prostredie
vyplývajúcich z ich používania.
Okrem toho by sa mali poskytovať informácie o úlohe pesticídov v poľnohospodárskej a potravinárskej výrobe, o zodpovednom využívaní pesticídov, nebezpečenstvách
a ich
nechemických alternatívach.
2.
Členské štáty zavedú záväzné systémy na získavanie informácií o prípadoch akútnych a chronických otráv pesticídmi, najmä u prevádzkovateľov pesticídov, pracovníkov, obyvateľov a iných skupín, ktoré môžu byť pravidelne vystavené pesticídom.
3.
Členské štáty pravidelne sledujú a získavajú informácie o indikátorových druhoch vystavených pesticídom a o pesticídoch v životnom prostredí, napr. v sladkých a slaných vodách, v pôde a v ovzduší, a pravidelne o týchto informáciách podávajú správy Komisii.
4.
Členské štáty uskutočňujú dlhodobé programy výskumu osobitných situácií, v ktorých sa ukázala súvislosť pesticídov s vplyvmi na ľudské zdravie a životné prostredie, a zároveň vypracúvajú štúdie o vysoko ohrozených skupinách, biologickej rozmanitosti a kombinácii vplyvov.
5.
Aby sa podporila porovnateľnosť informácií, Komisia najneskôr do ...
*
3 roky od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
vypracuje v spolupráci s členskými štátmi strategický usmerňujúci dokument o monitorovaní a skúmaní účinkov používania pesticídov na ľudské zdravie a životné prostredie.
Kapitola III
Prístroje na aplikáciu pesticídov
Článok 8
Kontrola používaných prístrojov
1.
Členské štáty zabezpečia, aby prístroje na aplikáciu pesticídov a ich príslušenstvo používané profesionálnymi užívateľmi podliehali
povinným
kontrolám v pravidelných časových intervaloch
, ktoré nepresahujú päť rokov
.
Na tento účel ustanovia certifikačný systém určený na overovanie kontrol.
2.
Kontrolami sa preveruje, či sa prístroje na aplikáciu pesticídov a ich príslušenstvo vyhovujú základným požiadavkám na bezpečnosť a ochranu zdravia a životného prostredia, ktoré sú vymenované v prílohe II.
Prístroje na aplikáciu pesticídov a ich príslušenstvo spĺňajúce harmonizované normy pripravené v súlade s
článkom 19 ods. 1
sa pokladajú za také, ktoré spĺňajú základné požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia a životného prostredia, ak sú zahrnuté v takejto harmonizovanej norme.
3.
Členské štáty zabezpečia, že
najneskôr
do ... **
7 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
*
,
sa všetky prístroje na aplikáciu pesticídov na profesionálne využívanie a ich príslušenstvo skontrolujú aspoň raz a že na profesionálnu aplikáciu pesticídov sa budú používať iba tie prístroje a ich príslušenstvo, ktoré úspešne prešli kontrolou.
Povinné kontroly sa následne musia uskutočňovať aspoň každých päť rokov.
4.
Členské štáty určia orgány, zodpovedné za vykonávanie týchto kontrol a ║
informujú
o tom Komisiu.
5.
V súlade s
regulačným
postupom
s kontrolou
uvedeným
v
článku 20 ods. 2
môže Komisia zmeniť a doplniť prílohu II z dôvodu jej prispôsobenia technickému pokroku.
Kapitola IV
Špecifické postupy a použitia
Článok 9
Letecký postrek
1.
Členské štáty zakážu letecký postrek podľa odsekov 2 až 6.
2.
Členské štáty určia verejné plodiny, oblasti a osobitné požiadavky pre aplikáciu, v prípade ktorých sa ako výnimka z odseku 1, môže povoliť letecký postrek.
3.
Členské štáty určia orgány oprávnené
monitorovať letecký postrek
a informujú o tom Komisiu.
4.
Výnimky sa môžu udeliť len ak sú splnené tieto podmienky:
a)
neexistujú žiadne možné alternatívy alebo existujú zrejmé výhody z hľadiska obmedzenia vplyvu na ľudské zdravie a životné prostredie v porovnaní s územnou aplikáciou pesticídov;
b)
použité pesticídy musia byť výslovne povolené pre letecký postrek;
látky klasifikované ako veľmi toxické (R50) pre vodné organizmy sa nepovoľujú na letecký postrek;
c)
pilot alebo
osoba
pripravujúca a
vykonávajúca letecký postrek musí mať osvedčenie uvedené v
článku 5 ods. 3;
d)
letecký postrek sa musí oznámiť vopred príslušnému orgánu a v prípade potreby ho tento orgán povolí;
e)
musia byť uskutočnené všetky požadované opatrenia určené na včasné varovanie
miestnych obyvateľov a
okolostojacich osôb
a na ochranu životného prostredia v blízkosti postrekovaného územia
;
f)
oblasť, ktorá sa bude postrekovať, nesmie byť v blízkosti verejných alebo obytných oblastí a nesmú tam byť žiadne vplyvy na zdravie miestnych obyvateľov alebo okolostojacich osôb;
g)
poľnohospodárske lietadlo musí byť vybavené najlepšou dostupnou technológiou na zníženie unášania postreku; v prípade, že sa využívajú vrtuľníky, ich postrekové ramená musia byť vybavené injektorovými dýzami na obmedzenie unášania;
h)
sociálno-ekonomické a ekologické výhody musia prevážiť nad prípadnými dôsledkami na zdravie miestnych obyvateľov a okolostojacich osôb.
5.
Profesionálni užívatelia, ktorí chcú aplikovať pesticídy prostredníctvom leteckého postreku, odovzdajú kompetentným orgánom žiadosť doloženú údajmi dokazujúcimi, že podmienky uvedené v odseku 4 sú splnené.
Oznámenie obsahuje informácie o čase postreku, množstve a druhu aplikovaných pesticídov.
6.
Príslušné
orgány vedú o udelených výnimkách záznamy
a sprístupnia ich verejnosti
.
Článok 10
Informácie pre verejnosť
Členské štáty môžu do svojich národných akčných plánov zahrnúť ustanovenia o informovaní susedov, ktorí by mohli byť vystavení unášanému postreku.
Článok 11
Špecifické opatrenia na ochranu vodného prostredia
1.
Členské štáty zabezpečia, aby v prípade využívania pesticídov boli v blízkosti vodných plôch
, a najmä zásobární pitnej vody,
uprednostnené:
a)
prípravky, ktoré
nepredstavujú vysoké nebezpečenstvo preniknutia do
vodného prostredia;
b)
najúčinnejšie aplikačné metódy vrátane použitia aplikačných prístrojov s nízkym unášaním.
2.
Členské štáty
prijmú potrebné opatrenia na ochranu vodných plôch, najmä tým, že
zabezpečia, aby sa na poliach susediacich s vodnými plochami a najmä s bezpečnostnými zónami na odber pitnej vody vytvorenými v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2000/60/ES vytvorili ▐ochranné pásma, na ktorých sa pesticídy nesmú aplikovať ani skladovať.
Rozmery ochranných pásiem budú definované ako funkcia rizika znečistenia a poľnohospodárskych
a klimatických
vlastností danej oblasti.
Členské štáty okrem toho zabezpečia, aby sa v ochranných zónach na odber pitnej vody v súlade s článkom 7 ods. 3 smernice 2000/60/ES vykonali dodatočné opatrenia s cieľom predísť kontaminácii vody pesticídmi, v prípade potreby vrátane prísnejších obmedzení pre použitie niektorých vysokorizikových prípravkov, posilneného využitia ochranných pásiem, osobitnej odbornej prípravy a informovania poradcov a obsluhujúcich pracovníkov pri postreku a prísneho dodržiavania najvhodnejších postupov pri plnení, zmiešavaní a likvidácii pesticídov.
Členské štáty môžu vytvoriť pásma so zákazom používania pesticídov všade, kde to považujú za potrebné, z dôvodu ochrany zdrojov pitnej vody.
Takéto pásmo so zákazom používania pesticídov môže pokrývať celé územie členského štátu.
3.
Členské štáty zabezpečia prijatie vhodných opatrení na obmedzenie vzdušného unášania pesticídov
a ich prenosu na veľké vzdialenosti
aspoň vo vertikálnych plodinách vrátane sadov, vinohradov a chmeľu, ktoré priamo susedia s vodnými tokmi
alebo sú v ich blízkosti
tak, že zabezpečia,
aby sa v takýchto oblastiach používanie pesticídov obmedzilo na minimum a aby sa používali nechemické alternatívy
.
4.
Členské štáty zabezpečia, aby sa aplikácia pesticídov čo najviac znížila
alebo
úplne vylúčila, na cestách alebo pozdĺž ciest, železničných tratí, ▐povrchov
vytvorených z priepustných skál, v kopcovitých oblastiach
alebo pri inej infraštruktúre v blízkosti povrchových alebo podzemných vôd alebo na nepriepustných povrchoch s vysokým rizikom odtoku do povrchovej vody alebo do stokových sietí.
Vo všetkých týchto oblastiach by sa malo podporovať používanie nechemických alternatív.
Článok 12
Obmedzenie využívania pesticídov v citlivých oblastiach
1.
Členské štáty, berúc do úvahy potrebné hygienické požiadavky a požiadavky na ochranu verejnej bezpečnosti, zabezpečia prijatie týchto opatrení:
a)
použitie pesticídov sa zakazuje alebo prísne obmedzuje na nevyhnutné minimum
vo
všetkých
oblastiach využívaných širokou verejnosťou alebo citlivými skupinami, prinajmenšom v
obytných štvrtiach,
parkoch, verejných záhradách, športových,
rekreačných
, školských a detských ihriskách
a v okolí verejných zdravotníckych zariadení (kliník, nemocníc, rehabilitačných stredísk, kúpeľov, hospicov), ako aj v dôležitých bezpostrekových pásmach vrátane polí v okolí týchto oblastí, najmä, avšak nie výlučne, na ochranu citlivých skupín, ako sú deti, tehotné ženy, staršie osoby a osoby v chorobnom stave zdravia a osoby užívajúce lieky;
b)
použitie pesticídov sa zakazuje alebo
výrazne
obmedzuje v ▐chránených oblastiach alebo iných oblastiach určených na účely zavedenia opatrení potrebných na ochranu prírody, v súlade s článkami 3 a 4 smernice 79/409/EHS a článkami 6, 10 a 12 smernice 92/43/EHS.
2.
Zákaz alebo ║obmedzenie ║sa
zakladá
na výsledkoch príslušného hodnotenia rizika.
Článok 13
Zaobchádzanie s pesticídmi, ich obalmi a zvyškami, ako aj ich skladovanie
1.
V rámci národných akčných plánov
prijmú členské štáty opatrenia
, ktoré sa na základe príslušného hodnotenia rizika preukážu ako potrebné
na zabezpečenie toho, aby zdravie ani bezpečnosť ľudí a životného prostredia neohrozovali tieto činnosti
vykonávané používateľmi
:
a)
bezpečné
skladovanie, riedenie a miešanie pesticídov pred ich použitím a zaobchádzanie s nimi;
b)
bezpečné
zaobchádzanie s obalmi a zvyškami pesticídov;
c)
ošetrenie zmesí, ktoré zostali po aplikácii;
d)
príprava, ovládanie,
čistenie
a skladovanie zariadení
použitých na aplikáciu
a akéhokoľvek príslušenstva vrátane rozprašovačov a chemikálií
.
2.
Členské štáty príjmu všetky potrebné opatrenia týkajúce sa pesticídov povolených na neprofesionálne využívanie, aby sa predišlo nebezpečným úkonom pri zaobchádzaní s pesticídmi.
3.
Členské štáty
prijmú v rámci národných akčných plánov na základe zodpovedajúcich hodnotení rizika potrebné opatrenia s cieľom
zabezpečiť
, aby priestory určené na skladovanie pesticídov boli vytvorené takým spôsobom, aby sa predišlo neželaným únikom.
Článok 14
Integrovaná ochrana proti škodcom
1.
Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia
vrátane použitia hospodárskych nástrojov
na podporu poľnohospodárstva s nízkym vstupom pesticídov vrátane integrovanej ochrany proti škodcom
s uprednostňovaním nechemickej ochrany rastlín, plodín a ochrany proti škodcom
a na zabezpečenie toho, aby sa profesionálni užívatelia pesticídov
čo najrýchlejšie
preorientovali na všetky dostupné a životnému prostrediu priateľskejšie opatrenia na ochranu plodín, dávajúc prednosť alternatívam s nízkym rizikom všade, kde je to možné, a aby medzi prípravkami, ktoré sú dostupné pre ten istý problém so škodcami, dali prednosť tým, ktoré majú minimálny vplyv na ľudské zdravie a životné prostredie.
2.
Členské štáty podporujú využívanie nízko rizikových prípravkov na ochranu rastlín , ako je uvedené v článku [50 ods. 1] nariadenia (ES) č. … [o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh].
3.
Členské štáty zavedú alebo podporia vytvorenie všetkých podmienok potrebných na implementáciu integrovanej ochrany proti škodcom
a nechemických metód ochrany rastlín, plodín a ochrany proti škodcom a charakterizujú najlepšie postupy integrovanej ochrany proti škodcom, pričom prioritu majú nechemické metódy ochrany rastlín.
4
.
Členské štáty predovšetkým zabezpečia, aby mali poľnohospodári k dispozícii systémy vrátane školení podľa článku 5 a nástroje
na
monitorovanie škodcov a rozhodovanie, ako aj poradenské služby týkajúce sa
nechemických metód ochrany rastlín, plodín a
ochrany proti škodcom.
5.
Členské štáty podajú do 30. júna
2011
Komisii správu o implementácii
odsekov 3 a 4
, a najmä o tom, či boli vytvorené nevyhnutné podmienky implementácie integrovanej ochrany proti škodcom.
6.
Minimálne požiadavky na vypracovanie všeobecných noriem integrovanej ochrany proti škodcom a noriem integrovanej ochrany proti škodcom sú vymedzené v prílohe V.
7.
Členské štáty zabezpečia, že najneskôr do 1. januára 2014 implementujú všetci profesionálni používatelia pesticídov všeobecné normy integrovanej ochrany proti škodcom.
8.
Zmeny v prílohe V sa prijímajú podľa regulačného postupu s kontrolou uvedenom v článku 20 ods. 2.
9.
Členské štáty vytvoria
primerané
stimuly,
vzdelávacie možnosti a finančné opatrenia
potrebné
na
to, aby
pomohli užívateľom
pri
implementácii
sektorových usmernení pre
integrovanú ochranu
proti škodcom pre konkrétne plodiny,
ktoré zohľadňujú všeobecné kritériá uvedené v prílohe V. Členské štáty zohľadnia tieto usmernenia vo svojich národných akčných plánoch v súlade s článkom 4.
.
10.
Všeobecné normy integrovanej ochrany proti škodcom ▐sa vypracujú v súlade s postupom ustanoveným v
článku [58]
nariadenia (ES) č.
[o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh]
za verejnej účasti zainteresovaných strán
.
11.
Normy integrovanej ochrany proti škodcom pre konkrétne plodiny uvedené v
odseku 9
sa môžu vypracovať v súlade s postupom uvedeným v článku 6 ods. 3 smernice
Európskeho parlamentu a Rady
98/34/ES
z 22. júna 1998 ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti
Ú. v.
ES L 204, 21.7.1998, s.
37.
Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Rady 2006/96/ES (Ú. v.
EÚ L 363, 20.12.2006, s.
81).
.
Kapitola V
Ukazovatele, podávanie správ a výmena informácií
Článok 15
Ukazovatele
1.
Komisia vyvinie v súlade s
regulačným
postupom
s kontrolou
uvedeným
v článku 20 ods. 2
harmonizované ukazovatele
rizika
a používania pesticídov
.
Kým sa tieto ukazovatele príjmu, môžu členské štáty používať existujúce vnútroštátne ukazovatele alebo prijať iné vhodné ukazovatele.
2.
Členské štáty použijú štatistické údaje zozbierané v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady
(ES) č. […]
o štatistike prípravkov na ochranu rastlín
Ú. v.
EÚ L ...
, na tieto účely:
a)
výpočet všeobecných a harmonizovaných ukazovateľov
rizika
a používania
na národnej úrovni;
b)
určenie trendov v využívaní jednotlivých účinných látok, predovšetkým v prípade, ak sa na úrovni Spoločenstva rozhodlo o obmedzeniach využívania v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. […]
[o štatistike prípravkov na ochranu rastlín]
;
c)
identifikácia vývoja vo výskyte škodcov a chorôb, ako aj v šírení plesní;
d)
určenie prioritných účinných látok alebo prioritných plodín alebo trvalo neudržateľných postupov, ktoré si vyžadujú osobitnú pozornosť alebo určenie osvedčených postupov, ktoré môžu byť príkladom, aby sa dosiahli ciele tejto smernice týkajúce sa
predchádzania zdravotným a environmentálnym rizikám vrátane nebezpečenstiev, ako aj
zníženia ▐závislosti na
pesticídoch; propagácia a podpora prijatia nechemických alternatív pesticídov;
e)
posúdenie a prispôsobenie národných akčných plánov.
3.
Členské štáty oboznámia Komisiu a ostatné členské štáty s výsledkami hodnotení vykonaných podľa odseku 2
a sprístupnia tieto informácie verejnosti
.
Výsledky sa zverejnia prostredníctvom internetového portálu uvedeného v článku 4 ods. 6.
4.
Komisia použije štatistické údaje zozbierané v súlade s nariadením (ES) č. ...
[o štatistike prípravkov na ochranu rastlín]
a informácie uvedené v odseku 3 na vypočítanie ukazovateľov
rizika
a používania pesticídov
na úrovni Spoločenstva s cieľom odhadnúť trendy vo vývoji rizík vyplývajúcich z využívania pesticídov.
Tieto údaje a informácie použije aj Komisia na hodnotenie pokroku pri dosahovaní cieľov iných politík Spoločenstva, ktorých cieľom je zníženie vplyvu pesticídov na ľudské zdravie a zdravie zvierat, ako aj na životné prostredie.
Výsledky sa zverejnia prostredníctvom internetového portálu uvedeného v článku 4 ods. 6.
5.
Na účely odseku 2 písm. a) a odseku 3 sa ukazovatele
rizika
a používania
vypočítajú na základe vstupu údajov týkajúcich sa nebezpečenstva a vystaveniu sa, záznamov o využívaní pesticídov, údajov o vlastnostiach pesticídov, údajov o počasí a údajov o pôde.
6.
Zhromažďovanie údajov nesmie na poľnohospodárov a výrobcov vína v Spoločenstve klásť žiadne dodatočné požiadavky týkajúce sa dokumentácie ani žiadne neprimerané požiadavky na sprístupnenie informácií.
Článok 16
Evidencia a
podávanie správ
1.
Obchodníci s pesticídmi vedú dva roky záznamy o príjme, predaji a dodávke všetkých pesticídov alebo prístrojov na aplikáciu pesticídov alebo o inom zaobchádzaní s nimi.
2.
Komisia podáva
každé tri roky
Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku pri implementácii tejto smernice
a hodnotenie národných akčných plánov
,
ktoré budú
prípadne
doplnené
pozmeňovacími návrhmi.
3.
Členské štáty podávajú Komisii každoročne správu o svojich národných akčných plánoch.
Článok 17
Výmena informácií a osvedčených postupov
Komisia vytvorí priestor na výmenu informácií a osvedčených postupov v oblasti trvalo udržateľného používania pesticídov a integrovanej ochrany proti škodcom.
Kapitola VI
Záverečné ustanovenia
Článok 18
Pokuty
1.
Členské štáty určia pokuty vzťahujúce sa na porušovanie vnútroštátnych ustanovení prijatých v súlade s touto smernicou a príjmu všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich implementácie.
Udelené pokuty musia byť účinné, primerané a varovné.
2.
Členské štáty informujú Komisiu o týchto ustanoveniach
najneskôr do ...
1
3 roky od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
a bezodkladne jej oznámia všetky následné zmeny a doplnenia týchto ustanovení.
Článok 19
Normalizácia
1.
Normy podľa článku 8 ods. 2 tejto smernice sa stanovia v súlade s postupom ustanoveným v článku 6 ods. 3 smernice 98/34/ES.
Požiadavka na prípravu týchto noriem môže byť uvedená po konzultácii s výborom podľa
článku 20 ods. 1.
2.
Komisia uverejní odkazy na normy v Úradnom vestníku Európskej únie.
3.
V prípade, že členský štát alebo Komisia uznajú niektorú normu za nie celkom spĺňajúcu základné požiadavky, ktoré sa na ňu vzťahujú, predloží Komisia alebo členský štát túto záležitosť výboru ustanovenému smernicou 98/34/ES, pričom prednesie svoje argumenty.
Výbor bezodkladne oznámi svoje stanovisko.
Na základe stanoviska výboru rozhodne Komisia o uverejnení, neuverejnení, uverejnení s obmedzením, zachovaní, zachovaní s obmedzení alebo zrušení odkazov na príslušnú harmonizovanú normu v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 20
Výbor
1.
Komisii
pomáha
Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravotný stav zvierat ustanovený článkom 58 nariadenia ║(ES) č. 178/2002.
2.
Ak sa odkazuje na tento odsek
,
uplatňuje sa
článok 5a ods. 1 až 4
a
článok 7
rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na
jeho článok
8.
▐
Článok 21
Výdavky
S cieľom podporiť zavádzanie harmonizovanej politiky a systémov v oblasti trvalo udržateľného využívania pesticídov môže Komisia financovať:
a)
vývoj harmonizovaného systému vrátane vhodnej databázy zhromažďovania a ukladania všetkých informácií o ukazovateľoch
rizika
a používania
pesticídov a umožnenie sprístupnenia týchto informácií kompetentným orgánom, druhým zainteresovaným stranám a širokej verejnosti
;
b)
uskutočnenie štúdií potrebných na prípravu a vývoj právnych predpisov vrátane prispôsobenia príloh tejto smernice technickému pokroku
;
c)
rozvoj poradenstva a osvedčených postupov na uľahčenie implementácie tejto smernice
;
d)
vytvorenie internetového portálu uvedeného v článku 4 ods. 6.
Článok 22
Transpozícia
1.
Členské štáty uvedú do platnosti zákony, nariadenia a administratívne ustanovenia, potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou
najneskôr do ...
*
2 roky od nadobudnutia účinnosti tejto smernice
.
.
Bezodkladne oznámia Komisii znenie uvedených ustanovení a korelačnú tabuľku uvedených ustanovení a tejto smernice.
Keď členské štáty prijmú tieto ustanovenia, musia obsahovať odkaz na túto smernicu alebo byť takýmto odkazom doložené pri príležitosti ich úradného zverejnenia.
Členské štáty rozhodnú ako sa takýto odkaz vytvorí.
2.
Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré príjmu v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
Článok 23
Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť ║dňom
nasledujúcim
po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 24
Táto smernica je určená členským štátom.
V ║,
Za Európsky parlament Za Radu
predseda predseda
Príloha I
Školiace programy
a programy odbornej prípravy
Školiace programy
a programy odbornej prípravy
sa navrhnú tak, aby poskytovali dostatočné vedomosti o týchto predmetoch:
1.
všetky príslušné právne predpisy týkajúce sa pesticídov a ich využitia,
označení pesticídov a systémov ich označovania, terminológie v oblasti pesticídov, bezpečnosti, toxicity a ekologickej toxicity pesticídov;
2.
nebezpečenstvo a riziká spojené s pesticídmi (najmä nebezpečenstvá) a spôsoby, akými ich identifikovať a kontrolovať, predovšetkým:
a)
riziká pre ľudí (obsluhujúcich pracovníkov, miestne obyvateľstvo, okoloidúcich, ľudí nachádzajúcich sa v postrekovaných oblastiach a osôb, ktoré narábajú alebo jedia postrekované tovary)
a všetky potenciálne akútne a chronické dlhodobé negatívne účinky vystavenia pesticídom na zdravie
a ako sú tieto ovplyvnené rôznymi faktormi, napríklad fajčením,
potravou alebo nenosením náležitého ochranného výstroja;
b)
príznaky otravy pesticídmi a opatrenia prvej pomoci,
ako aj príznaky chronických účinkov na zdravie;
c)
riziká pre plodiny, pre ktoré pesticídy nie sú určené, pre užitočný hmyz, voľne žijúce zvieratá, biodiverzitu a pre životné prostredie všeobecne,
pričom osobitná pozornosť sa venuje negatívnym účinkom používania pesticídov v poľnohospodárstve, napríklad úbytku prirodzených nepriateľov a nižšej miere opeľovania hmyzom;
3.
stratégie a postupy integrovanej ochrany proti škodcom, stratégie a postupy integrovaného manažmentu plodín a zásady ekologického poľnohospodárstva
a nechemická ochrana plodín, najmä preventívne metódy a metódy biologickej kontroly
; informácie o všeobecných normách a normách pre konkrétne plodiny,
a postupy nechemických metód ochrany rastlín a plodín
a ▐
ochrany
proti škodcom
;
4.
začatie porovnávacieho hodnotenia na úrovni užívateľa s cieľom pomôcť profesionálnym užívateľom vytvoriť najvhodnejší výber medzi schválenými prípravkami pre daný problém so škodcom v danej situácii,
pričom sa zvolí výrobok najmenej nebezpečný pre ľudské zdravie a životné prostredie;
5.
opatrenia na minimalizovanie rizika na ľudí, necieľové druhy a životné prostredie: bezpečné pracovné postupy pri skladovaní, narábaní s pesticídmi a ich miešaní, zbavovaní sa prázdnych obalov, ostatných kontaminovaných materiálov a nadbytočných pesticídov (vrátane zmesí v nádržiach) v koncentrovanej alebo riedenej forme; odporúčaný spôsob na obmedzenie zasiahnutia pracovníka (osobná ochranná výstroj);
poznatky o všetkých potenciálnych faktoroch vystavenia vrátane dlhodobého vystavenia pesticídom vo vzduchu, vystavenia výparom po aplikácii, reaktivácii, zrážkam, pesticídom unášaným z aplikácií vo vonkajšom prostredí a opätovne distribuovaných do ovzdušia vo vnútornom prostredí, vystavenia zmesiam, rezíduám pesticídov unášaných peľom alebo prachom z plodín (napr. pri zbere úrody), šírenia kontaminovanej pôdy a prenosu na veľké vzdialenosti;
6.
postupy na prípravu aplikačných prístrojov na prácu vrátane ich kalibrácie a prevádzky s minimálnymi rizikami pre užívateľa, iných ľudí, živočíšne a rastlinné druhy, pre ktoré účinná látka nie je určená, biodiverzitu a životné prostredie
a vodné zdroje;
7.
používanie aplikačných prístrojov a ich údržba a špecifické metódy postreku
na zníženie používania a odplavenia pesticídov, ako aj súvisiacich rizík
(napríklad nízko objemový postrek, dýzy s nízkym unášaním), ako aj ciele technickej revízie používaných postrekovačov a spôsoby ako zlepšiť kvalitu postreku
;
8.
núdzové opatrenia na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia
a vodných zdrojov
v prípade neúmyselného rozliatia a kontaminácie
a extrémnych poveternostných podmienok, ktoré by spôsobili riziko odplavenia pesticídov;
9.
monitorovanie zdravia a prístupové zariadenia na hlásenie akýchkoľvek nehôd alebo tiesne
;
10.
vedenie záznamov o každom využití pesticídov v súlade s relevantnými právnymi predpismi
;
11.
osobitná starostlivosť v ochranných oblastiach stanovených podľa článkov 6 a 7 smernice 2000/60/ES;
12.
konkrétne kategórie, v ktorých možno pracovníkovi s pesticídmi udeliť povolenie, môžu zahŕňať:
a)
kontrolu škodcov v poľnohospodárstve;
b)
kontrolu škodcov v lesníctve;
c)
ošetrenie osiva;
d)
kontrolu škodcov vo vodnom prostredí;
e)
kontrolu škodcov pozdĺž dopravných komunikácií, chodníkov a cestičiek;
f)
kontrolu škodcov v záujme verejného zdravia;
g)
kontrolu škodcov súvisiacu s reguláciou počtu hlodavcov;
13.
prístupy, ktoré sú založené na rizikách a ktoré zohľadňujú rôzne charakteristiky miestnej spádovej oblasti, ako je podnebie, typy pôdy a plodín, svahovosť.
PRÍLOHA II
Požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia a životného prostredia týkajúce sa kontroly prístrojov na aplikáciu pesticídov
Kontrola prístrojov na aplikáciu pesticídov zahŕňa všetky aspekty dôležité na dosiahnutie vysokej úrovne bezpečnosti a ochrany ľudského zdravia a životného prostredia, ako aj plnej účinnosti aplikačných činností prostredníctvom zabezpečenia operatívnej spôsobilosti a riadneho fungovania týchto prístrojov a funkcií:
1.
Časti prenášajúce energiu
Kryt pomocného hnacieho hriadeľa a kryt spojenia hnacieho výkonu musia byť dobre nasadené a v dobrom stave a funkčnosť ochranných zariadení a akýchkoľvek pohyblivých alebo rotujúcich častí prenášajúcich energiu nesmie byť negatívne ovplyvnená, s cieľom zabezpečiť ochranu obsluhujúceho pracovníka.
2.
Pumpa
Výkon pumpy musí byť prispôsobený potrebám prístroja a pumpa musí riadne fungovať, aby bola zabezpečená stabilná a spoľahlivá miera aplikácie.
Nesmú sa vyskytnúť žiadne úniky z pumpy.
3.
Miešanie
Miešacie zariadenia musia zabezpečovať riadnu recirkuláciu, aby sa dosiahla rovnomerná koncentrácia celého objemu tekutej sprejovej zmesi v nádobe.
4.
Nádrž s postrekovanou kvapalinou
Postrekovacie nádrže zahŕňajúce ukazovateľ obsahu cisterny, plniace zariadenia, zachytávače nečistôt a filtre, zariadenia na vyprázdňovanie a zmiešavacie zariadenia musia fungovať takým spôsobom, aby sa minimalizovalo neúmyselné rozliatie, nerovnomerná koncentrácia dávok, zvyškový obsah a vystavenie obsluhujúceho pracovníka.
5.
Meracie, kontrolné a regulačné systémy
Všetky prístroje na meranie, zapínanie a vypínanie a nastavovanie tlaku a/alebo rýchlosti toku musia fungovať spoľahlivo a nesmú sa vyskytnúť žiadne úniky.
Kontrola tlaku a prevádzka prístrojov na reguláciu tlaku musí byť počas aplikácie ľahko umožnená.
Prístroje na nastavovanie tlaku musia udržiavať stály pracovný tlak pri nemeniacich sa otáčkach pumpy, s cieľom zaistiť stabilnú mieru intenzity aplikácie.
6.
Rúry a hadice
Hadice a rúry musia byť v dobrom stave, aby sa zabránilo narušeniu toku kvapaliny alebo neúmyselnému rozliatiu v prípade poruchy.
Počas prevádzky pod maximálnym dosiahnuteľným tlakom sa nesmú vyskytnúť úniky z rúr a hadíc.
7.
Filtre
Aby sa zabránilo víreniu a heterogénnosti v tvare vystrekovaného lúča, musia byť filtre v dobrom stave a veľkosť sita filtrov musí byť v súlade s veľkosťou dýz primontovaných na postrekovač.
Systém na indikovanie upchatia filtra musí riadne fungovať.
8.
Postrekovacie rameno (pre prístroje, ktoré postrekujú pesticídmi prostredníctvom horizontálneho ramena umiestneného blízko plodín alebo postrekovaného materiálu)
Postrekovacie rameno musí byť v dobrom stave a stabilné vo všetkých smeroch.
Fixačné a vyrovnávacie systémy a prístroje na tlmenie neúmyselných pohybov a vyrovnávanie stúpania musia spoľahlivo fungovať.
9.
Dýzy
Dýzy musia riadne fungovať tak, aby kontrolovali kvapkanie, keď postrekovanie skončí.
Na zaistenie homogenity tvaru vystrekovaného lúča, sa prietoková rýchlosť každej samostatnej dýzy nesmie odchýliť o viac ako 5 % od údajov uvedených v tabuľke prietokovej rýchlosti poskytnutej výrobcom.
10.
Distribúcia
Priečna a vertikálna (v prípade aplikácie na vertikálne plodiny) distribúcia sprejovej zmesi a distribúcia v smere jazdy musia byť rovnomerné.
Musí byť zabezpečené adekvátne množstvo a primeraná distribúcia sprejovej zmesi na cielenú plochu.
11.
Kompresor (pre postrekovače s podporou vzduchu)
Kompresor musí byť v dobrom stave a musí zabezpečovať stabilný a spoľahlivý prúd vzduchu.
PrÍloha III
Minimálne prvky vnútroštátnych správ o situácii
Časť A: Prvky, ktoré sa majú zahrnúť do počiatočných vnútroštátnych štúdií o znížení používania pesticídov
Opis súčasných podmienok:
–
známe informácie o výrobe, dovoze, vývoze, predaji a distribúcii pesticídov;
–
modely súčasnej spotreby pesticídov (celkové množstvá aktívnych používaných zložiek; konkrétne množstvá pesticídov používaných v konkrétnych aplikáciách pre všetky najdôležitejšie plodiny a v rámci nepoľnohospodárskych použití, najmä na verejných priestranstvách; výpočet indexu frekvencie ošetrovania);
–
opis vplyvu súčasných modelov používania pesticídov na životné prostredie, potravinový reťazec a ľudské zdravie na základe údajov zhromaždených prostredníctvom existujúcich monitorovacích programov;
–
prehľad súčasných právnych predpisov a politických nástrojov a ich účinnosť;
–
hodnotenie potreby pesticídov;
–
nedostatky zistené v niektorej z uvedených oblastí.
Možnosti znižovania pesticídov:
–
zníženie používania o 30 % a 50 % merané pomocou indexu frekvencie ošetrovania.
Hodnotenie dôsledkov realizácie rôznych možností:
–
vplyvy na životné prostredie (vrátane spotreby energie a skleníkových plynov);
–
vplyvy na verejné zdravie (pracovníci, miestni obyvatelia, prítomné osoby, rezíduá v potravinách);
–
vplyvy na poľnohospodársku výrobu;
–
hospodárske náklady a výhody (vrátane zníženia skrytých nákladov) rôznych možností.
Identifikácia a hodnotenie prvkov potrebných na dosiahnutie jednotlivých možností:
–
vplyv prvkov uvedených v smernici pri dosahovaní nižšej miery používania;
–
dodatočné potrebné vedecké údaje a spôsob ich zhromažďovania, napr. dodatočné monitorovacie kapacity, možnosti výskumu;
–
dodatočné kapacity potrebné na znižovanie používania pesticídov, napr. vzdelávacie služby, inšpektori kontroly používania;
–
možné zdroje financovania vrátane vyberania poplatkov na realizáciu rôznych možností.
Závery
–
dosiahnuteľné ciele zníženia používania pesticídov pre konkrétne plodiny a nepoľnohospodársku kontrolu škodcov, ako aj na vnútroštátnej úrovni, ktoré v minimálnej miere spĺňajú ciele povinného znižovania uvedené v článku 4 a sú zamerané na ďalšie postupné znižovanie.
Časť B: Prvky, ktoré sa majú zahrnúť do neskorších vnútroštátnych štúdií o znížení používania pesticídov
–
Hodnotenie skúseností získaných za tri predchádzajúce roky v súvislosti s vykonávaním programu na zníženie pesticídov.
–
Ďalšie prvky ako v časti A.
–
Stanovenie nových cieľov na nasledujúce obdobie.
Príloha IV
Minimálne prvky v národných akčných plánoch na zníženie rizík a používania pesticídov
Kvalitatívne a kvantitatívne ciele:
–
dočasné ciele na zníženie rizík a používania merané prostredníctvom indexu frekvencie ošetrenia;
–
ciele pre konkrétne cieľové skupiny alebo použitia, napr. verejné úrady, poľnohospodárov, presun po komunikáciách;
–
ciele zníženia používania v oblastiach citlivých na pesticídy;
–
ciele postupnej eliminácie pesticídov a ich rezíduí z podzemných vôd a ostatných environmentálnych zdrojov;
–
ciele pre problematické plodiny a (alebo) regióny.
Kontroly použití:
–
opatrenia na zabezpečenie vykonávania postupov integrovanej ochrany proti škodcom;
–
kontroly, ako napríklad zákazy aplikácií pesticídov v blízkosti zdrojov pitnej vody alebo v oblastiach citlivých na pesticídy, ako sú napríklad chránené prírodné oblasti alebo ochranné pásma;
–
kontroly vrátane zákazov aplikácií pesticídov v oblastiach s vysokým rizikom vystavenia, ako sú napríklad školy, parky a iné verejné priestranstvá, blízkosť ciest a pod.
Výskum a vzdelávanie:
–
výskum nechemických alternatív pesticídov;
–
názorné programy o tom, ako možno znížiť frekvenciu aplikácie použitím nechemických metód a systémov kontroly škodcov;
–
odborná príprava poľnohospodárskych poradcov v oblasti nechemických metód a systémov kontroly škodcov;
–
výskum možného zníženia používania pesticídov aplikáciou kvalitnejšieho postrekového vybavenia, metód a techník.
Informovanie, vzdelávanie a odborná príprava:
–
vzdelávanie všetkých pracovníkov s pesticídmi o zdravotných rizikách súvisiacich s používaním pesticídov a o nechemických metódach a systémoch kontroly škodcov;
–
pomoc pre pracovníkov s pesticídmi, napr. pri skladovaní pesticídov a zaobchádzaní s nimi.
Prístroje na aplikáciu pesticídov:
–
kontrola používaných prístrojov.
Finančné nástroje:
–
finančná podpora vykonávania noriem a postupov integrovanej ochrany proti škodcom;
–
finančná podpora ďalších opatrení na zníženie používania pesticídov;
–
rozsiahlejšia aplikácia mechanizmov krížovej zhody.
Príloha V
Prvky pre všeobecné kritériá integrovanej ochrany proti škodcom a kritériá integrovanej ochrany proti škodcom pre konkrétne plodiny
Integrovaná ochrana proti škodcom zahŕňa minimálne tieto všeobecné kritériá:
a)
Prevencia a (alebo) eliminácia škodlivých organizmov by sa mali dosiahnuť alebo podporiť okrem iného najmä takto:
–
uplatnením optimálneho striedania plodín, ktorým sa dosiahne vyvážená populácia pôdnych organizmov, a udržiavaním zdravej pôdy s cieľom zamedziť premnoženiu pôdnych škodcov a eliminovať použitie pôdnych dezinfekčných prípravkov a ostatných pôdnych chemikálií;
–
vytvorením pôdnej štruktúry, ktorá dokáže podporiť zdravé plodiny, napríklad podporou percentuálneho podielu organickej hmoty, obmedzením hĺbky orby, zamedzením erózie a uplatňovaním optimálnej postupnosti plodín;
–
používaním náležitých kultivačných techník, napr. techniky prípravy hriadok, termínov a hustoty sejby, nedostatočnej sejby, optimálnej vzdialenosti medzi rastlinami, ochranného spôsobu obrábania pôdy, hygienických opatrení, prerezávania stromov;
–
používaním najlepších dostupných odolných odrôd a schválených/certifikovaných semenných a rastlinných materiálov;
–
používaním vyváženého hnojenia na základe informácií o výživných látkach už prítomných v pôde a pôdnej štruktúre, postupov vápnenia a zavlažovania/odvodňovania s cieľom znížiť náchylnosť na škodcov a choroby.
Používanie podzemnej vody na účely zavlažovania by sa malo zamedziť;
–
predchádzaním šíreniu škodlivých organizmov prostredníctvom strojov a zariadení;
–
ochranou a podporou dôležitých užitočných organizmov, ako napríklad využívaním ekologickej infraštruktúry vo vnútri výrobných prevádzok a mimo nich, a minimálnym percentuálnym podielom vyčlenených polí z celkovej rozlohy polí, vysádzaním rastlinných druhov, ktoré majú prilákať prirodzených nepriateľov škodcov.
b)
Škodlivé organizmy sa musia monitorovať pomocou náležitých metód a nástrojov.
Tieto nástroje by mali v rámci možností zahŕňať z vedeckého hľadiska vyhovujúce systémy varovania, prognózy a včasnej diagnózy, ako aj profesionálne kvalifikovaných poradcov, napríklad osoby zabezpečené štátnymi a súkromnými vzdelávacími službami.
c)
Profesionálny užívateľ sa musí na základe výsledkov monitorovania rozhodnúť, či a kedy aplikuje opatrenia na ochranu rastlín.
Pri rozhodovaní sú nevyhnutné jednoznačné a z vedeckého hľadiska primerané hraničné hodnoty.
V rámci možností treba v prípade škodlivých organizmov zohľadniť hraničné hodnoty určené pre daný región ešte pred ošetrením.
d)
Vždy, keď je to možné, treba biologické, fyzikálne, mechanické a iné nechemické metódy uprednostniť pred chemickými metódami.
V boji proti burine treba prednostne aplikovať metódu mechanického odburiňovania alebo iné nechemické metódy, ako napríklad využívanie tepla.
Výnimky by sa mali povoliť iba v prípade nepriaznivých poveternostných podmienok počas dlhšieho obdobia, keď nie je možné odburiňovať mechanicky.
e)
Aplikované pesticídy v čo najväčšej miere zodpovedá danému cieľu a má minimálne vedľajšie účinky na ľudské zdravie a životné prostredie, ako napríklad výťažky z rastlín a stromov a minerálne látky na predchádzanie plesniam
.
f)
Profesionálny používateľ by mal udržiavať používanie pesticídov a iné spôsoby zásahu na potrebných úrovniach, a to napríklad zníženou dávkou, zníženou frekvenciou aplikácie alebo čiastočnými aplikáciami majúc na pamäti, že úroveň rizika pre rastliny musí zostať prijateľná a nesmie sa zvýšiť riziko vývoja odolnosti populácií škodlivých organizmov.
g)
V prípade, že je známe riziko odolnosti voči opatreniu na ochranu rastlín a výskyt škodlivých organizmov si vyžaduje opakované používanie pesticídov na plodinách, mali by sa uplatniť dostupné stratégie zamerané proti odolnosti s cieľom zachovať efektivitu výrobkov.
Môže to znamenať používanie viacerých pesticídov s rôznymi spôsobmi použitia.
h)
Profesionálni používatelia by mali evidovať všetky používané pesticídy pre každé pole.
Na základe záznamov o používaní pesticídov a o monitorovaní škodlivých organizmov by mal profesionálny používateľ kontrolovať úspešnosť aplikovaných opatrení na ochranu rastlín.
