28.5.2008
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
predkladajú Pierre Jonckheer, Cem Özdemir, Angelika Beer, Kathalijne Maria Buitenweg
v mene skupiny Verts/ALE
o samite EÚ – Spojené štáty americké
Uznesenie Európskeho parlamentu o samite EÚ – Spojené štáty americké
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o transatlantických vzťahoch, najmä na uznesenie z 25. apríla 2007 Prijaté texty, P6_TA(2007)0155 . ,
–
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu o zmene klímy, najmä na uznesenia, ktoré boli prijaté 16. novembra 2005 Prijaté texty, P6_TA(2005)0433 . , 26. októbra 2006 Prijaté texty, P6_TA(2006)0460 . a 14. februára 2007 Prijaté texty, P6_TA(2007)0038 . ,
–
so zreteľom na samit EÚ – USA, ktorý sa uskutoční 10. júna 2008 v Brde v Slovinsku,
–
so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A.
keďže mier, demokracia, ľudské práva a zásady právneho štátu, medzinárodné právo, trvalo udržateľné hospodárske systémy a trvalo udržateľný rozvoj sú spoločne uplatňovanými hodnotami, ktoré predstavujú základ pre rozvoj transatlantického partnerstva, ktoré je základným kameňom vonkajšej politiky EÚ,
B.
keďže transatlantickí partneri sa vzhľadom na svoje dominantné hospodárske postavenie vo svete delia o zodpovednosť za stav globálneho riadenia hospodárstva a riešenia globálnych hospodárskych výziev, najmä v súvislosti s pretrvávajúcimi krízami na kľúčových finančných trhoch, rastúcou nerovnováhou v oblasti harmonizácie meny a obchodných vzťahov, pokračujúcich alebo opätovne sa vyskytujúcich kríz týkajúcich sa zadlženia niektorých najchudobnejších krajín, a čoraz znepokojujúcejších rozdielov medzi bohatstvom jednotlivých krajín a v rámci nich,
C.
keďže silné a fungujúce partnerstvo medzi EÚ a USA je nevyhnutným nástrojom na usmernenie globálneho vývoja v záujme spoločných hodnôt a na základe efektívneho multilateralizmu a medzinárodného práva,
D.
keďže jadrom obnoveného partnerstva medzi EÚ a USA by mali byť zosúladené politiky budovania mieru, predchádzanie konfliktom, riešenie konfliktov, nešírenie jadrových zbraní a odzbrojenie,
E.
keďže napriek nedávno dosiahnutému významnému pokroku musia zúčastnené strany vyvinúť nové úsilie na zlepšenie atmosféry dôvery medzi oboma stranami Atlantiku,
F.
keďže by sa malo vyvinúť obnovené, posilnené a koordinované úsilie na riešenie pretrvávajúcich kríz, najmä vzhľadom na novú príležitosť, ktorá sa otvorila v Annapolise na komplexné urovnanie situácie na Blízkom východe,
G.
keďže v boji proti medzinárodnému terorizmu je potrebné zdôrazniť význam úplného dodržiavania medzinárodného práva a zmlúv o ľudských právach a základných slobodách, takže právne predpisy o boji proti terorizmu musia vždy podliehať parlamentnej a súdnej kontrole,
H.
keďže v rámci amerického tajného programu zadržiavania boli stovky väzňov, z ktorých väčšina boli Afganci, zadržiavané v rôznych väzniciach, ako napríklad na vojenskej základni v Bagrame a v Guantáname v rozpore s medzinárodným humanitárnym právom a medzinárodným právom v oblasti ľudských práv,
I.
keďže Európsky parlament opakovane žiadal, aby dohoda o transatlantickom partnerstve nahradila Novú transatlantickú agendu z roku 1995,
J.
keďže sebecké obchodné politiky USA a EÚ rozhodujúcim spôsobom prispeli k hroziacemu neúspechu kola obchodných rokovaní v rámci WTO v Dauhe, a teda oslabili globálnu podporu multilateralizmu pri stanovovaní spravodlivých a objektívnych pravidiel obchodu,
K.
keďže v priebehu desaťročí vývozné dotácie a potravinová pomoc, najmä zo strany USA a EÚ, spôsobili v rozvojových krajinách zničenie samozásobiteľskej výroby a drobného poľnohospodárstva a ponechali milióny rodín bez pôdy a dostatočného prístupu k potrave,
L.
keďže v bilaterálnych a multilaterálnych rokovaniach majú EÚ a USA ako významní poskytovatelia rozvojovej pomoci a dôležití obchodní partneri potrebnú váhu a mali by zodpovedne konať pri vytváraní a využívaní nástrojov, ktoré uprednostňujú sociálne spravodlivé obchodné pravidlá rešpektujúce životné prostredie, akým je napríklad koncept kvalifikovaného prístupu na trh, ktorý navrhol Európsky parlament,
1.
zastáva názor, že vzťahy medzi EÚ a USA sa musia ďalej zlepšovať, za predpokladu, že sa rozvíjajú na rovnakom základe a EÚ dokáže vystupovať jednotne; domnieva sa, že silné transatlantické vzťahy môžu prispieť k riešeniu širokej škály problémov spoločného záujmu, najmä spoločným prístupom ku krízovým oblastiam, ako je západný Balkán, región južného Kaukazu, Blízky a Stredný východ, či Afganistan, k boju proti terorizmu, k súčasnej potravinovej kríze, energetickej bezpečnosti a zmenám klímy, hospodárskej recesii a nevyváženosti obchodu a k transparentnosti a regulácii finančných trhov;
2.
berie na vedomie iniciatívu začať nové transatlantické hospodárske partnerstvo, ktoré by nahradilo súčasnú Novú transatlantickú agendu; opakuje, že je potrebné spolu s touto hospodárskou iniciatívou vypracovať novú rámcovú dohodu, ktorá by poskytla primeraný inštitucionálny a politický základ pre dosahovanie spoločných politických a hospodárskych cieľov a pre riešenie výziev 21. storočia v rámci multilaterálneho rámca;
3.
podporuje účasť Kongresu USA a Európskeho parlamentu na tomto procese; vyzýva účastníkov samitu EÚ – USA, aby podporili parlamentný rozmer partnerstva a užšie zapojili zákonodarcov a občianske spoločnosti oboch strán do dialógu medzi predstaviteľmi EÚ a USA;
Obchodné otázky a potravinová kríza
4.
zdôrazňuje, že cieľ jednotných noriem v oblasti obchodu, ako sa o ňom diskutovalo na zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady (THR) v novembri 2007 v súvislosti s harmonogramom úloh na dosiahnutie vzájomného uznania obchodných partnerských dohôd medzi EÚ a USA v roku 2009, nesmie viesť k poklesu úrovne harmonizácie sociálnych, environmentálnych a zdravotných noriem; naliehavo žiada, aby sa oživil Transatlantický dialóg o životnom prostredí a aby sa začlenil do THR s cieľom poskytnúť najlepšie postupy na účely transatlantickej regulačnej spolupráce v záujme zlepšenia zdravia spotrebiteľa i bezpečnosti a ochrany životného prostredia, čím sa uľahčí vytvorenie podmienok pre trvalo udržateľnejší transatlantický trh;
5.
zastáva názor, že dohoda, ktorú sa THR – za účasti Brazílie – snaží dosiahnuť v roku 2008 v súvislosti so spoločnými normami pre biopalivá, bude naďalej úplne neadekvátna, ak nebude obsahovať najvyššie normy pre trvalú udržateľnosť pestovania plodín na výrobu biopalív z hľadiska životného prostredia; vyzýva transatlantických partnerov, aby podporovali moratórium na biopalivá vyrobené z potravinárskych plodín, pokiaľ sa dôkladne nepreskúma ich dosah na potravinovú bezpečnosť na celom svete;
6.
žiada, aby sa základné verejné služby a najmä služby v oblasti vzdelávania, zdravotníctva, hygieny, zásobovania vodou a energiou a audiovizuálne a kultúrne služby rozhodne vyňali z liberalizácie v bilaterálnych transatlantických vzťahoch a v multilaterálnom rámci WTO;
7.
považuje komparatívne obchodné výhody , ktoré získavajú USA odmietaním podpísania Kjótskeho protokolu, za formu environmentálneho dumpingu, ktorý EÚ musí riešiť prostredníctvom nápravných opatrení, ako je napríklad kompenzačná daň na hraniciach;
8.
vyzýva vládu USA, aby upustila od ďalšieho spochybňovania právnych predpisov a postupov EÚ v súvislosti s dovoznými licenciami, označovaním a možnosťou sledovania geneticky modifikovaných potravín a krmív;
9.
naliehavo žiada vlády Kanady a USA, aby zrušili svoje odvetné opatrenia na dovoz z EÚ ako odpoveď na zákaz dovozu hormonálne upraveného hovädzieho mäsa zo strany EÚ a aby akceptovali množiace sa vedecké dôkazy, ktoré svedčia o tom, že hormóny používané pri výrobe hovädzieho mäsa, ako napríklad oestradiol -17-beta, sú karcinogénne a génotoxické a predstavujú tak neprijateľné riziká; naliehavo žiada Komisiu, aby sa odvolala proti rozhodnutiu, ktoré v tomto prípade prijala WTO 30. marca 2008 a ktoré umožňuje USA a Kanade vnucovať Európe hormonálne upravené hovädzie mäso;
10.
vyjadruje znepokojenie nad sľubom komisára Verheugena zrušiť zákaz dovozu hydinového mäsa ošetrovaného na redukciu prítomnosti patogénov z USA do EÚ, ktorý vyriekol na poslednom stretnutí THR 13. mája 2008 bez toho, aby predložil nové vedecky podložené dôkazy na podporu svojich výrokov o potravinovej bezpečnosti;
11.
naďalej má pochybnosti o spoločnej dohode medzi EÚ a USA o otvorených investíciách, ktorú prijala Transatlantická hospodárska rada (THR) 13. mája 2008 a ktorou sa presadzuje neobmedzovaná investičná sloboda v čase hroziacej finančnej krízy, a vyjadruje mimoriadne znepokojenie nad nedostatkom transparentnosti a zodpovednosti v niekoľkých finančných a investičných produktoch a predovšetkým zastáva názor, že investície zo štátnych investičných fondov musia byť predmetom politickej diskusie;
12.
naliehavo žiada účastníkov európskej G 7, aby problém vysoko špekulatívneho finančného zmýšľania, najmä na trhu s potravinami a komoditami, zaradili do programu budúceho samitu G 7; považuje regulačné reakcie amerických orgánov finančného dohľadu na krízu hypoték za nepostačujúce na nastolenie dôvery na finančných trhoch; varuje pred pretrvávajúcim nebezpečenstvom, ktoré z nekontrolovaných zaisťovacích fondov a súkromných majetkových fondov hrozí svetovému hospodárstvu, národným hospodárstvam a jednotlivým podnikom, a požaduje rozhodný postup s cieľom obmedziť ich podnikanie; pripomína, že dve tretiny zaisťovacích fondov a súkromných majetkových fondov sa nachádzajú v tretích krajinách, a preto žiada, aby každé riešenie obsahovalo prísne opatrenia proti daňovým rajom;
13.
žiada, aby Komisia a vláda USA vyvinuli na úrovni WTO väčšie a koordinovanejšie úsilie s cieľom poskytnúť chudobnejším rozvojovým krajinám predovšetkým možnosti ochrany ich miestnej výroby potravín a prestať vnucovať týmto krajinám dohody, v ktorých sú nútené vzdať sa vývoznej dane alebo regulácie vývozného množstva, ak je to opodstatnené na zachovanie vnútroštátnej potravinovej bezpečnosti;
14.
vyzýva EÚ a USA, ako aj medzinárodné finančné inštitúcie, aby nenútili rozvojové krajiny liberalizovať alebo privatizovať základné hospodárske odvetvia a verejné služby, ktoré sú pre obyvateľstvo životne dôležité;
15.
víta iniciatívu vlády USA uvoľniť potravinovú pomoc a pokladá túto iniciatívu za prvý krok k reforme celkového programu potravinovej pomoci, ktorá by mala v plnej miere zohľadniť potrebu podpory pre posilnenie regionálnej a miestnej potravinovej bezpečnosti, ktorá bola v minulosti často znemožňovaná viazanou potravinovou pomocou USA;
16.
vyzýva Komisiu, aby upozornila na potrebu vyčleniť väčšiu časť rozpočtových položiek EÚ/USA určených na rozvojovú pomoc na výskum a vzdelávanie v oblasti poľnohospodárstva a na výmenu osvedčených postupov medzi poľnohospodármi s cieľom podporovať výrobu zameranú na regionálny a miestny trh a ďalej rozvíjať účinné a trvalo udržateľné systémy pestovania plodín, ako je striedanie plodín a pestovanie zmiešaných kultúr, ako aj na zapojenie sa do pestovania geneticky nemodifikovaných rastlín a chovu zvierat, ktoré sú prispôsobené miestnym podmienkam, s cieľom vytvoriť stabilitu v miestnom zásobovaní potravinami a vhodné poľnohospodárske systémy s dlhodobo nízkymi energetickými vstupmi;
Problematika víz a boj proti terorizmu
17.
opäť pripomína, že všetci obyvatelia EÚ by mali mať rovnaké právo na cestovanie do USA za rovnakých podmienok; teší ho v tejto súvislosti výsledok zasadnutia Rady pre SVV z 18. apríla, na základe ktorého bola Komisia poverená rokovaním s USA o programe bezvízového styku a najmä o elektronickom systéme cestovných povolení (ESTA) a výmene údajov;
18.
zastáva názor, že tieto rokovania by mali byť transparentné, založené na zásade reciprocity a mali by dodržiavať ustanovenia EÚ o ochrane údajov; víta preto dvanásť dohodnutých zásad ochrany údajov, ale zároveň konštatuje, že tieto zásady nie sú postačujúce a obsahujú príliš veľa výnimiek;
19.
považuje za potrebné zriadiť spoločný orgán na ochranu údajov spolu s USA s cieľom podporiť spoločný rámec vo všetkých dohodách medzi EÚ a USA, ktoré obsahujú kapitolu o ochrane údajov; žiada, aby sa začali skutočné rokovania medzi EÚ a USA s týmto cieľom; v súlade so zásadou finality dôrazne vyjadruje svoj nesúhlas s požiadavkou USA mať prístup do databáz EÚ ako SIS a VIS;
20.
zastáva názor, že na zabezpečenie nevyhnutných záruk potrebných pre osobitné partnerstvo EÚ – USA v boji proti terorizmu sa v spolupráci s USA musí vymedziť spoločný, recipročný rámec vrátane jasnejšieho vymedzenia terorizmu;
21.
naliehavo vyzýva Radu, aby vydala jednoznačné a rozhodné vyhlásenie, v ktorom vyzve vládu USA, aby skoncovala s mimoriadnym zatýkaním a vydávaním osôb, a žiada od vlády USA vysvetlenie existencie tajných väzení mimo územia USA;
22.
vyzýva Spojené štáty americké, aby v tejto súvislosti ukončili svoj tajný program zadržiavania, odstránili príslušné zariadenia a buď postavili pred súd, alebo prepustili zadržané osoby pri plnom dodržiavaní medzinárodného práva a medzinárodných noriem;
23.
zastáva názor, že páchatelia dokázaných zločinov mučenia, vraždy a únosu v rámci tajného programu zadržiavania by sa mali za tieto činy zodpovedať, a vyzýva vládu USA, aby odškodnila obete zločinov, ako aj všetky nezákonne zadržiavané osoby za obdobie ich väznenia;
24.
vyzýva vlády EÚ a USA, aby v rámci OSN spustili iniciatívu na reformu existujúcich postupov týkajúcich sa zoznamov sankcií vrátane ustanovenia riadnych postupov pre spravodlivé vypočutie, uvedenie dôvodov a účinnú súdnu ochranu a opravné prostriedky;
Bezpečnostné otázky
25.
dúfa, že na tomto samite bude vláda USA ochotná prijať s EÚ spoločnú stratégiu, ktorá bude zameraná na dosiahnutie pokroku v oblasti odzbrojovania, pokiaľ ide o zbrane hromadného ničenia a konvenčnú výzbroj, a zvráti tak súčasný trend USA znásobovať vojenské výdavky a preberať nad všetkým kontrolu s cieľom posilniť svoje celosvetové postavenie v oblasti vojenskej technológie a vyspelé vojenské kapacity;
26.
naliehavo vyzýva Radu, aby so svojimi americkými partnermi prerokovala spôsob, ako vytvoriť pozitívny prístup k budúcemu zasadnutiu prípravných výborov pre Zmluvu o nešírení jadrových zbraní (NPT PrepComs), ktoré bude prvou príležitosťou na posilnenie celosvetového režimu nešírenia jadrových zbraní v rámci príprav na hodnotiacu konferenciu o Zmluve o nešírení jadrových zbraní, ktorá sa uskutoční v roku 2010; zdôrazňuje v tejto súvislosti potrebu prerokovať na samite niekoľko iniciatív jadrového odzbrojovania založených na 13 praktických krokoch, ktoré boli jednomyseľne prijaté na hodnotiacej konferencii o ZNJZ v roku 2000; opakuje svoj názor, že okrem iného takéto kroky prispejú k prekonaniu patovej situácie pri prijímaní overiteľnej zmluvy o zastavení výroby štiepnych materiálov a uľahčia nadobudnutie účinnosti Zmluvy o úplnom zákaze jadrových skúšok; zdôrazňuje, že by sa mala zároveň zahrnúť požiadavka na ďalšie neobnovovanie jadrového arzenálu v USA, vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve a na stiahnutie jadrových hlavíc USA z európskeho územia; naliehavo vyzýva Radu, aby prevzala vedúcu úlohu v začínajúcich rokovaniach o dohovore o jadrových zbraniach, ktorý je zameraný na celosvetový zákaz všetkých jadrových zbraní;
27.
pripomína svoj názor, že je vhodný čas na to, aby transatlantickí partneri vrátane USA prevzali celkové vedenie vo vykonávaní, zlepšovaní a vypracúvaní niekoľkých medzinárodných zmlúv, ktoré sa zaradili medzi prioritné body programu rokovaní USA o kontrole alebo zákaze osobitných druhov konvenčných zbraní; poukazuje na to, že takéto zmluvy zahŕňajú plné vykonávanie akčného programu OSN o ručných a ľahkých zbraniach, globálnej zmluvy o presune zbraní, nórskej mnohonárodnej iniciatívy na zákaz kazetovej munície a globálnej zmluvy o zákaze pozemných mín (vrátane rozšírenia tejto zmluvy na všetky druhy mín, typov AP aj AT); opakuje svoje stanovisko, že zákaz používania bieleho fosforu a ochudobneného uránu by sa mal stať neoddeliteľnou súčasťou Dohovoru o konvenčných zbraniach;
28.
naďalej vôbec nie je presvedčený o tom, že Európa bude potrebovať v dohľadnej budúcnosti systém riadených striel na ochranu svojho územia proti nepriateľským balistickým strelám dlhého doletu s hlavicami zbraní hromadného ničenia vypustených nebezpečnými národmi alebo neštátnymi aktérmi; je presvedčený, že s cieľom zabrániť novým pretekom v zbrojení (vrátane vo vesmíre), dlhodobým teroristickým hrozbám a ostatným hrozbám pre európsku a globálnu bezpečnosť, ako je zmena klímy, musia sa investovať obrovské prostriedky do politík predchádzania sporom a do iniciatív na odzbrojovanie;
Zmena klímy a dopravná politika
29.
dôrazne vyzýva obe partnerské strany, aby sa dohodli na spoločnom prístupe k obmedzeniu zmeny klímy na maximálny teplotný nárast o 2°C v porovnaní s úrovňou pred spriemyselňovaním prostredníctvom spravodlivých príspevkov rozvinutých i rozvojových krajín k úsiliu o zníženie emisií skleníkových plynov, v súlade s ich rozličnými záväzkami a možnosťami;
30.
v tejto súvislosti trvá na tom, že rozvinuté krajiny nesú osobitnú zodpovednosť, a preto by sa mali ujať vedúcej úlohy v znižovaní emisií; nalieha na USA, aby prijali prísne domáce opatrenia vedúce k absolútnemu zníženiu emisií a aby zohrávali konštruktívnu úlohu v prebiehajúcich medzinárodných rokovaniach s cieľom zúčastniť sa na budúcom režime súvisiacom so zmenou klímy;
31.
víta záväzky vyjadrené hlavnými prezidentskými kandidátmi v USA vo vzťahu k emisiám skleníkových plynov a k dosiahnutiu medzinárodnej dohody do roku 2009 na odvrátenie nebezpečnej zmeny klímy; víta nedávny vývoj v USA, napr. regionálnu iniciatívu určovania stropov a obchodovania s emisiami („cap-and-trade“) a aktivitami na úrovni štátov, miestnej a firemnej úrovni, ktoré vedú k znižovaniu emisií skleníkových plynov;
32.
pripomína, že na to, aby existovala reálna možnosť udržať otepľovanie na úrovni 2°C, musí do roku 2020 dôjsť k celkovému 30 % zníženiu emisií vo všetkých priemyselných krajinách v porovnaní s úrovňou v roku 1990 a k ďalšiemu zníženiu o rádovo 80 % do roku 2050; domnieva sa, že by sa mali uplatňovať dočasné opatrenia v oblasti cezhraničného obchodu s cieľom vyrovnať akékoľvek narušenia súťaže alebo riziko úniku uhlíka, pokiaľ sa neuzavrie komplexná medzinárodná dohoda o klíme;
33.
vyjadruje poľutovanie nad negatívnym prístupom súčasnej administratívy USA k politike EÚ v boji proti vplyvu leteckej dopravy na klímu, ktorý je v rozpore s diskusiou v Kongrese USA o zákonoch o systéme určovania stropov a obchodovania s emisiami, ktorých cieľom je aj riešenie emisií v leteckom sektore;
Zahraničné veci
34.
víta nedávnu iniciatívu členských krajín Bezpečnostnej rady OSN a Nemecka (skupiny P- 5+1) s cieľom predložiť nového balíka stimulov pre Irán v úsilí presvedčiť túto krajinu, aby zastavila program obohacovania uránu; v záujme vyriešenia problému vyzýva Spojené štáty, aby v plnej miere podporili rokovania s Iránom v rámci pravidiel a povinností vyplývajúcich zo Zmluvy o nešírení jadrových zbraní;
35.
vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že minuloročné optimistické vyhlásenia z Annapolisu pri obnovení mierového procesu nezodpovedajú očakávaniam a vyhliadkam skutočnej situácie na mieste; vyjadruje hlboké obavy z toho, že nedošlo k dostatočnému výraznému pokroku pokiaľ ide o rokovania prebiehajúce medzi stranami; nalieha na EÚ a USA, aby zosúladili novú iniciatívu v rámci Kvarteta v záujme prekonania súčasnej humanitárnej krízy v Gaze a riešenia hlavných otázok rokovaní s cieľom dosiahnuť komplexné riešenie založené na dvoch štátoch do konca tohto roku, ako sa to predpokladalo v Annapolise;
36.
vyzýva vládu USA, aby predložila jasný plán svojho budúceho pôsobenia v Iraku vrátane cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť, stratégie odchodu a časového rámca odsunu svojich vojenských jednotiek;
37.
vyzýva vládu USA, aby podstatne zvýšila finančnú pomoc určenú irackým utečencom a počet vstupných víz do USA udelených vysídleným Iračanom;
38.
zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné, aby USA, EÚ a NATO spolu s OSN uskutočnili analýzu s cieľom zistiť, aké nesprávne strategické a koncepčné úsudky prispeli k prevládajúcej nestabilite v Afganistane; domnieva sa, že zameranie na vojenské riešenia sa musí nahradiť zosilneným úsilím o civilnú rekonštrukciu a širšiu podporu miestneho bezpečnostného a súdneho systému; vyzýva vládu USA, aby ukončila aktivity v rámci operácie Trvalá sloboda v Afganistane a aby podporila iniciatívu o vytvorenie medzinárodnej rady pod vedením misie Organizácie Spojených národov pre pomoc v Afganistane za účasti hlavných darcov, prispievateľov vo vojenskej oblasti a organizácií OSN s cieľom spojiť rôzne rekonštrukčné úsilia v Afganistane v rámci jednej spoločnej koncepcie a rozhodovacej štruktúry;
39.
domnieva sa, že ponaučenie z irackej invázie by sa malo stať súčasťou koncepcie zodpovednosti za ochranu potvrdenej na svetovom samite OSN v roku 2005, a najmä zodpovednosti za prevenciu a obnovu;
40.
vyzýva Radu, aby USA opäť predložila otázku Medzinárodného trestného tribunálu ako základného piliera medzinárodného práva; od budúcej vlády USA očakáva konštruktívnejší prístup k ratifikácii štatútu Medzinárodného trestného súdu a aktívnu účasť v úsilí o dosiahnutie dohody o stále nevymedzenom pojme trestného činu agresie tak, ako sa predpokladá v článku 5.2 rímskeho štatútu v príprave hodnotiacej konferencie Medzinárodného trestného súdu v roku 2009;
41.
zdôrazňuje svoj záväzok pokračovať v prispievaní k pevnosti a stabilite transatlantického partnerstva svojou účasťou na transatlantickom dialógu zákonodarcov; podporuje úsilie o vytvorenie legislatívneho systému včasného varovania medzi Európskym parlamentom a Kongresom USA;
42.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, parlamentom členských štátov a prezidentovi i Kongresu Spojených štátov amerických.
