9.3.2010 SPOLOČNÝ NÁVRH UZNESENIA predložený v súlade s článkom 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
ktorý nahrádza návrhy skupín:
ECR ( B7‑0151/2010 )
S&D ( B7‑0153/2010 )
PPE ( B7‑0160/2010 )
o EÚ 2020
Joseph Daul
,
Corien Wortmann-Kool
v mene poslaneckého klubu PPE
Martin Schulz
,
Stephen Hughes
v mene skupiny S&D
Guy Verhofstadt
,
Lena Ek
,
Sylvie Goulard
v mene skupiny ALDE
PE433.013v01-00 } PE433.015v01-00 } PE433.022v01-00 } RC1 Uznesenie Európskeho parlamentu o EÚ 2020
Európsky parlament ,
– so zreteľom na závery neformálneho zasadnutia Európskej rady z 11. februára 2010,
– so zreteľom na verejné konzultácie o EÚ 2020, ktoré uskutočnila Komisia, a na ich výsledky (SEK (2010)116),
– so zreteľom na vyhodnotenie lisabonskej stratégie, ktoré uskutočnila Komisia (SEK (2010) 114),
– – so zreteľom na dokument Európskej rady s názvom Sedem krokov k realizácii európskej stratégie pre rast a zamestnanosť,
– so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
A. keďže stratégia EÚ 2020 by mala slúžiť nášmu hlavnému cieľu, ktorým je hospodársky rast a zamestnanosť, keďže pokles HDP o 4 %, pokles priemyselnej výroby a spolu viac ako 23 miliónov nezamestnaných, sú ľudskou a hospodárskou katastrofou,
B. keďže lisabonská stratégia nebola dostatočne úspešná pre slabú riadiacu štruktúru, nedostatočnú zodpovednosť, komplexný cieľ s príliš veľa cieľmi, príliš ambiciózne ciele a nedostatok jasnosti, sústredenosti a transparentnosti, a keďže preto víta návrh stratégie EÚ 2020 Komisie, sprievodné ciele a rámec,
Všeobecné poznámky
1. domnieva sa, že stratégia EÚ 2020 musí byť zladenou a efektívnou reakciou na hospodársku a finančnú krízu, stanoviť nové ambície a európske zladenie procesu zotavenia EÚ mobilizovaním a koordinovaním všetkých národných a európskych nástrojov;
2. vzhľadom na to, že v rámci predchádzajúcej lisabonskej stratégie neboli splnené mnohé ciele, víta rozhodnutie Európskej rady o stanovení menej cieľov, ale zároveň ich vyjasnení, zreálnení a lepšom kvantifikovaní;
Sociálna trhová ekonomika
3. domnieva sa, že udržateľná, plná a vysokokvalitná zamestnanosť mužov a žien je dôležitým cieľom, ktorý má EÚ sledovať, a ktorý možno dosiahnuť iba vtedy, ak inštitúcie EÚ a členské štáty vykonajú potrebné reformy;
4. konštatuje, že nezamestnanosť je hlavným problémom súčasných diskusií v súvislosti s krízou; domnieva sa, že na úplné riešenie problému vysokej a rastúcej nezamestnanosti potrebuje EÚ novú a ambicióznu sociálnu agendu vrátane úsilia o podporu dlhších a zdravších životov, boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, pomoci pracovníkom pri kombinovaní práce a starostlivosti, zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky, podpory celoživotného vzdelávania, boja diskriminácii, podpory uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, rodovej rovnosti a práv pracovníkov a dobrých pracovných podmienok; vyzýva členské štáty, aby bojovali proti nezamestnanosti vytvorením väčšieho počtu možností na odbornú prípravu a prax pre mladých ľudí a zároveň ich chránili pred nespravodlivými praktikami v zamestnaní;
5. zdôrazňuje, že na riešenie problematiky vysokej a rastúcej nezamestnanosti musí EÚ vykonávať ambicióznu sociálnu agendu, silnú politiku rodovej rovnosti a integrácie;
6. domnieva, sa že EÚ potrebuje vytvoriť inkluzívne a konkurencieschopné trhy práce prostredníctvom reštrukturalizácie systémov sociálneho zabezpečenia, umožniť väčšiu pružnosť zamestnávateľom a zároveň zabezpečiť vysokú podporu v prípade krátkodobej nezamestnanosti, a podporu opätovnej zamestnateľnosti;
7. vyzýva EÚ, aby uľahčila slobodný pohyb pre všetkých občanov vrátane robotníkov, odborníkov, podnikateľov, výskumných pracovníkov, študentov i dôchodcov;
8. vyzýva EÚ, aby posúdila možnosti európskych systémov určených na uľahčenie migrácie vedomostí a zabránenie odlivu európskych mozgov, podporu excelentnosti a vypracovanie siete vedúcich univerzít; domnieva sa, že vytvorenie tzv. piatej slobody vedomostí by malo k tomu prispieť;
9. ľutuje, že v pôvodných návrhoch stratégie EÚ 2020 sa nevyskytla zmienka o poľnohospodárskom sektore napriek jeho potenciálu aktívne prispievať k splneniu hlavných budúcich úloh; je presvedčený, že so správnym politickým rámcom a primeranými rozpočtovými zdrojmi môžu poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo zohrávať významnú úlohu v celkovej stratégii EÚ určenej na zabezpečenie hospodárskej obnovy a dosiahnutie cieľov zmeny klímy, a zároveň prispieť k európskej a svetovej potravinovej bezpečnosti, rastu a vytáraniu pracovných miest;
Silné európske riadenie pre úspešnú stratégiu 2020
10. domnieva sa, že stratégia EÚ 2020 by mala poskytnúť ambiciózny, koherentnejší a na cieľoch založený prístup k hospodárskej kríze, ktorý zabezpečí súlad prekrývajúcich sa stratégií, ako napríklad stratégie trvalo udržateľného rozvoja a paktu stability a rastu, aby sa vybudovala spravodlivá, udržateľná a prosperujúca Európa;
11. zastáva názor, že lisabonská stratégia nebola úspešná v dôsledku nedostatočného odhodlania a nedostatočného stotožnenia sa členských štátov so stratégiou, čo viedlo k neplneniu dohodnutých akčných plánov, ako aj v dôsledku absencie efektívnych stimulov a záväzných nástrojov na úrovni EÚ;
12. vyzýva Radu, aby sa v oblasti hospodárskej politiky vzdala „otvorenej metódy koordinácie“, založenej na výmene skúseností z najlepšej praxe a tlaku partnerov; nabáda Komisiu, aby využila všetky dostupné ustanovenia Lisabonskej zmluvy, napr. články 121, 122, 136, 172, 173 a 194, na koordináciu hospodárskych reforiem a akčných plánov členských štátov;
13. zdôrazňuje, že Komisia by mala vypracovať presnú tabuľku prekážok a navrhnúť cielené kroky na ich odstránenie s cieľom dokončiť vnútorný trh;
14. žiada Komisiu, aby pri dodržaní zásady subsidiarity predložila nové opatrenia ako nariadenia a smernice a prípadne sankcie voči tým členským štátom, ktoré nebudú uplatňovať stratégiu EÚ 2020, a odmeny pre tie, ktoré ju uplatňovať budú;
15. pripomína, že tak Komisia ako aj Rada zdôraznili kľúčovú úlohu Parlamentu v stratégii 2020, a mali by preto dodržiavať jeho výsady a predkladať Parlamentu každoročné politické odporúčania skôr, než o nich rozhodne Európska rada; vyzýva Radu a Komisiu, aby uznali kľúčovú úlohu Parlamentu pri vykonávaní stratégie EÚ 2020; domnieva sa, že je potrebné vypracovanie medziinštitucionálnej dohody stanovujúcej a formalizujúcej demokratický a efektívny pokrok, ktorá by mala zahŕňať záväzok Rady nesúhlasiť so zmenami v stratégii v budúcich rokoch bez predchádzajúcich formálnych konzultácií s Parlamentom;
16. zdôrazňuje potrebu lepšej spolupráce s národnými parlamentmi a občianskou spoločnosťou; domnieva sa, že zapojením viacerých aktérov sa zvýši tlak na národné vlády, aby dosiahli požadované výsledky;
17. zastáva názor, že členské štáty by mali v spolupráci s Európskou komisiou vypracovať národné akčné plány uvádzajúce maximálne a minimálne hodnoty určitých makroekonomických aspektov svojich ekonomík;
18. konštatuje, že Európsky dvor audítorov kritizuje plnenie rozpočtu EÚ Komisiou a členskými štátmi; domnieva sa, že keďže členské štáty spravujú 80 % rozpočtu EÚ samé, Komisia by mala na ne vyvíjať väčší tlak, aby prevzali na seba politickú zodpovednosť za správne nakladanie s európskymi finančnými prostriedkami, a aby zvážila finančné postihy v prípade, že členské štáty odmietnu spolupracovať;
19. domnieva sa, že členské štáty by mali uviesť, ako využívali finančné prostriedky EÚ na dosiahnutie jednotlivých cieľov EÚ 2020, a že financovanie z EÚ by malo byť podmienené výsledkami a zlučiteľnosťou s cieľmi stratégie EÚ 2020;
Ochrana stability eura posilnením finančného dohľadu
20. zdôrazňuje, že konsolidácia rozpočtov a hospodárske politiky musia byť dobre koordinované aby zvýšili rast, a vytvárali nové pracovné miesta a zabezpečili stabilitu eura v budúcnosti; domnieva sa, že členské štáty musia dodržiavať kritériá Európskeho paktu stability a rastu a dosiahnuť rovnováhu medzi znížením národných deficitov, investíciami a sociálnymi potrebami;
21. domnieva sa, že neschopnosť niektorých členských štátov eurozóny dodržať kritériá PSR svedčí o nedostatočnej hospodárskej koordinácii v rámci krajín EMÚ; domnieva sa, že problémy eurozóny si vyžadujú európske riešenie, a považuje za nešťasné, že neexistujú mechanizmy na zabezpečenie stability eura;
22. konštatuje, že špekulatívne útoky na krajiny čeliace ekonomickým ťažkostiam ešte zhoršujú ich ekonomické problémy a podstatne zdražujú úvery, ktoré si berú;
23. zdôrazňuje potrebu jedného európskeho kontrolóra na mikroprudenciálny a makroprudenciálny dohľad, ktorý zabezpečí efektívny dohľad a zabráni budúcim krízam; zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť efektívny európsky bankový systém, ktorý bude schopný financovať reálnu ekonomiku a zabezpečí, aby Európa zostala jedným z vedúcich finančných centier a ekonomík sveta; zdôrazňuje, že dohľad nemôže zostať iba vnútroštátnou záležitosťou, pretože trhy sú medzinárodné a finančné inštitúcie pôsobia aj v zahraničí;
Uvoľnenie potenciálu európskeho vnútorného trhu
24. konštatuje, že jednotný trh prispieva vo veľkej miere k európskej prosperite, a víta skutočnosť, že Mario Monti bol poverený navrhnutím nových a vyvážených ideí na uvoľnenie potenciálu európskeho spoločného trhu; domnieva sa, že keďže vnútorný trh je jednou z kľúčových tém stratégie EÚ 2020, Rada a Komisia by mali predložiť návrhy na dokončenie vnútorného trhu;
25. konštatuje, že niektoré krajiny uplatňujú hospodársky protekcionizmus, ktorý ohrozuje päťdesiatročné snahy o hospodársku integráciu a solidaritu;
26. pripomína členským štátom, že nemôžu používať metódu rozšírenej spolupráce v oblastiach, kde rokovania dospeli do mŕtveho bodu;
27. domnieva sa, že dokončenie vnútorného trhu s energiou je dôležité na zabezpečenie hospodárskeho rastu, integrácie obnoviteľných energií a bezpečnosti dodávok; domnieva sa, že udržateľné zdroje s nízkymi emisiami uhlíka by mali tvoriť významnú časť v energetickom mixe EÚ;
28. domnieva sa, že Komisia by mala predložiť doložku o začiatku uplatňovania, ktorou sa zabezpečí, aby zákony o vnútornom trhu EÚ v danom termíne automaticky nadobudli účinnosť, keď ich členské štáty včas netransponujú;
29. domnieva sa, že EÚ by mala využiť svoju vedúcu úlohu v oblasti udržateľného hospodárstva a technológií ekologickej mobility využitím ich vývozného potenciálu; domnieva sa, že zároveň by sa znížila závislosť na surovinách a uľahčilo by sa dodržanie cieľov zmeny klímy, t. j.
20-20-20; zdôrazňuje však, že hospodárstvo EÚ potrebuje dostatok high-tech surovín na dosiahnutie tohto cieľa;
Podpora MSP a pracovných miest
30. domnieva sa, že Komisia mala viac zdôrazniť podporu malých a stredných podnikov (MSP), pretože tento sektor vytvára najviac pracovných miest a inovácie a technologický pokrok hrajú kľúčovú úlohu pri oživovaní našej ekonomiky; domnieva sa, že treba viac návrhov na odbúranie byrokracie a podporu inovatívnych myšlienok, ako napríklad test MSP vo vnútroštátnych právnych predpisoch;
31. zdôrazňuje, že Small Business Act je prvým krokom, ale malo by sa na ňom stavať ambicióznejším spôsobom; domnieva sa, že prioritou by mali byť a právne predpisy naklonené MSP, vytváranie vhodných podmienok pre podnikanie a zlepšenie prístupu k financovaniu;
32. zdôrazňuje, že úspešná stratégia 2020 by sa mala zamerať nielen na podporu MSP a pracovné miesta v obchode a službách, ale tiež v priemysle a v poľnohospodárstve, keďže sú to dôležité odvetvia nášho budúceho hospodárstva;
33. domnieva sa, že starnúce obyvateľstvo Európy si vyžaduje politiky celoživotného vzdelávania, flexibilnejší vek odchodu do dôchodku (ak si to zvolia zamestnanci), aby bol na pracovnom trhu dostatok aktívnych ľudí aby sa zlepšilo ich sociálne začlenenie; domnieva sa, že sa zanedbávajú najmä možnosti zamestnania starších a zdravotne postihnutých pracovníkov, a očakáva návrhy na zvýšenie ich potenciálu; vyzýva preto Komisiu, aby predložila stratégiu boja proti nezamestnanosti mládeže;
Rozpočet, ktorý bude vyjadrením priority 21. storočia – vyspelý, inkluzívny a trvalo udržateľný rast
34. zastáva názor, že súčasný rozpočet dostatočne neodráža finančné potreby na riešenie výziev 21. storočia; vyzýva Komisiu, aby predložila ambiciózny návrh, aby bola stratégia EÚ 2020 úspešná;
35. naliehavo vyzýva Komisiu, aby v novej stratégii zachovala cieľ lisabonskej stratégie –3 % HDP na výskum a vývoj – pre rozpočet EÚ a národné rozpočty; žiada Komisiu, aby predložila návrh na zefektívnenie európskeho výskumu prostredníctvom optimalizácie existujúcich štruktúr, odstránenia byrokracie a vytvorenia klímy priaznivejšej pre investície v verejnom aj súkromnom sektore; domnieva sa, že na dosiahnutie plne funkčného vedomostného trojuholníka je nevyhnutné zlepšiť vzdelanie a vytvoriť lepšiu štruktúru a efektivitu inovačných systémov, a zároveň podporovať kľúčové podporné technológie; vyzýva členské štáty, aby lepšie využili potenciálne synergie medzi fondmi na kohéznu politiku a na vedu a výskum;
36. domnieva sa, že Európska investičná banka a Európska banka pre obnovu a rozvoj by mali hrať dôležitejšiu úlohu pri podpore investovania do infraštruktúry, ekologických technológií, inovácií a MSP;
37. zdôrazňuje, že inovácia sa začína lepším vzdelávaním, a žiada Komisiu, aby podnecovala vytváranie nových partnerstiev medzi podnikmi, vedou a univerzitným;
38. vyzýva na široký prístup k budúcej inovačnej politike EÚ; domnieva sa, že kľúčové technológie by mali získať dostatok financií, aby sa Európa stala globálnym lídrom v týchto oblastiach;
39. pripomína, že hospodárska, sociálna a územná súdržnosť je základom európskeho projektu, ktorý v súčasnosti ohrozujú následky hospodárskej krízy; domnieva sa, že stratégia do roku 2020 ponúka historickú príležitosť na zachovanie a posilnenie európske súdržnosti najmä prostredníctvom transparentnej, zjednodušenej a inteligentnej politiky súdržnosti, chránenej pred renacionalizáciou, dlhodobého udržateľného finančného plánu transeurópskych sietí, energetiky, slobodného a spravodlivého prístupu k IKT a širokopásmovému internetu, aby tak ľudia a najmä mladí mohli ľahko a zároveň sebakriticky používať modernú komunikáciu;
40. považuje priemyselnú politiku EÚ za veľmi dôležitú na uľahčenie prechodu na udržateľné hospodárstvo; domnieva sa, že EÚ by mala podporovať inováciu s cieľom vypracovať ekologické spôsoby výroby a v prípade potreby povoliť dočasné kompenzácie za ekologizáciu európskeho priemyslu v kontexte globálnych trhov;
41. domnieva sa, že EÚ by mala začať veľké hospodárske projekty, ako napríklad skutočnú európsku energetickú sieť, dokončenie projektu Galileo, široké uplatňovanie ekologických technológií vrátane systematickej renovácie stavebného fondu EÚ, elektronické zdravotníctvo a zdokonaľovanie a aktualizácia infraštruktúry informačných a komunikačných technológií;
42. zdôrazňuje, že toto uznesenie považuje za prvý krok, a predloží podrobnejšie uznesenie o nedostatkoch, problémoch a najdôležitejších projektoch včas pred júnovým samitom;
43. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej rade a Komisii.
