P6_TA(2009)0165
Uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007-2013
A6-0108/2009
Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 - 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch ( 2008/2183(INI) )
Európsky parlament
, -
so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 2 a článok 3 ods. 2,
-
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. mája 2008 o výsledkoch rokovaní týkajúcich sa stratégií a programov kohéznej politiky na programové obdobie 2007 – 2013 ( KOM(2008)0301 ),
-
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006 , ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde Ú. v.
EÚ L 210, 31.7.2006, s.
25.
(všeobecné nariadenie o EFRR, ESF a Kohéznom fonde),
-
so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti Ú. v.
EÚ L 291, 21.10.2006, s.
11.
(strategické usmernenia o súdržnosti),
-
so zreteľom na výsledky rokovaní o stratégiách súdržnosti a operačných programoch v rokoch 2007 – 2013 – prehľad údajov podľa členských štátov,
-
so zreteľom na Štvrtú správu o hospodárskej a sociálnej kohézii ( KOM(2007)0273 ) (štvrtá správa o kohézii),
-
so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného hospodárenia ( KOM(2008)0803 ),
-
so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej účinnosti a obnoviteľných energií v oblasti bývania ( KOM(2008)0838 ),
-
so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1081/2006 o Európskom sociálnom fonde s cieľom rozšíriť typy nákladov oprávnených na príspevok z ESF ( KOM(2008)0813 ),
-
so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2008 o riadení a partnerstve na národnej a regionálnej úrovni a o základe pre projekty v oblasti regionálnej politiky Prijaté texty, P6_TA(2008)0492 .
,
-
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
-
so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A6-0108/2009 ),
A.
keďže Komisia na základe výsledkov rokovaní s členskými štátmi uverejnila uvedené oznámenie o národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch,
B.
keďže podľa článku 158 zmluvy sa Spoločenstvo v záujme posilňovania svojej hospodárskej a sociálnej súdržnosti usiluje o znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov a znižovanie zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí,
C.
keďže posledné dve rozšírenia Európskej únie výrazne prehĺbili regionálne rozdiely v rámci Spoločenstva, ktorými sa treba náležite zaoberať v záujme podpory harmonického, vyváženého a trvalo udržateľného rozvoja,
D.
keďže v nedávnych správach o súdržnosti sa poukazuje na zhoršenie územných rozdielov medzi regiónmi EÚ a na úrovni nižšej ako sú regióny, rozdielov charakterizovaných takými fenoménmi ako územná segregácia, ktoré spôsobili vznik určitých foriem get a ďalší úpadok niektorých odľahlých a prevažne poľnohospodárskych oblastí,
E.
keďže v októbri 2006 Rada prijala uvedené strategické usmernenia o súdržnosti ako orientačný rámec pre členské štáty pri príprave národných strategických referenčných rámcov a operačných programov v rokoch 2007 – 2013,
F.
keďže tri priority stanovené v strategických usmerneniach o súdržnosti sa odvolávajú na cieľ urobiť Európu a jej regióny atraktívnejším priestorom pre investície a prácu, zlepšovať poznatky a inovácie pre rast a vytvoriť viac pracovných miest a zvýšiť ich kvalitu,
G.
keďže prevedenie týchto priorít do operačných programov by regiónom malo umožniť, aby riešili úlohy súvisiace s globalizáciou, štrukturálnymi a demografickými zmenami a zmenou klímy a aby posilnili trvalo udržateľný rozvoj,
H.
keďže existujú zjavné rozdiely v spôsoboch, akými členské štáty implementujú uvedené priority vo svojich operačných programoch, a to v závislosti od zaradenia jednotlivých regiónov pod určitý cieľ v oblasti regionálneho rozvoja, konvergencie či regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti,
I.
keďže všeobecným nariadením o EFRR, ESF a Kohéznom fonde sa členským štátom, ktoré vstúpili do Európskej únie pred 1. májom 2004, uložila povinnosť vyčleniť 60 % svojich celkových výdavkov týkajúcich sa konvergenčného cieľa a 75 % výdavkov týkajúcich sa cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti na priority súvisiace s lisabonskou stratégiou, a keďže členským štátom, ktoré vstúpili do Únie 1. mája 2004 alebo neskôr, sa odporučilo, aby prijali rovnaký prístup,
J.
keďže trvalá udržateľnosť, ochrana pred akoukoľvek formou diskriminácie, dobrá správa verejných vecí a uplatňovanie zásady partnerstva má spolu so silnými inštitucionálnymi a administratívnymi kapacitami zásadný význam pre účinné vykonávanie politiky súdržnosti,
K.
keďže politika súdržnosti musí byť dostatočne silná a flexibilná na to, aby mohla byť aktívnou súčasťou snáh Únie o vyrovnanie sa s vplyvom súčasnej globálnej hospodárskej krízy,
1.
uznáva úsilie, ktoré všetky členské štáty vynaložili na začlenenie troch priorít stanovených v strategických usmerneniach o súdržnosti, ktoré sú v súlade s cieľmi lisabonskej agendy, do svojich operačných programov;
2.
upozorňuje na príliš pomalý začiatok nového programového obdobia v mnohých členských štátoch, ktorý by mohol ohroziť efektívne využívanie financovania; vyjadruje však presvedčenie, že záväzky prijaté počas rokovaní a procesu schvaľovania operačných programov sa v záujme regiónov a Únie ako celku dodržia;
Zmierňovanie regionálnych rozdielov
3.
berie na vedomie odhodlanie členských štátov zaoberať sa špecifickými územnými potrebami, ktoré vyplývajú zo zemepisnej polohy a ekonomického a inštitucionálneho rozvoja týchto regiónov, a to tak, že vypracujú stratégie znižovania rozdielov v rámci jednotlivých regiónov a medzi nimi; v tejto súvislosti pripomína opatrenia navrhnuté členskými štátmi na riešenie osobitných úloh v oblasti rozvoja, ktoré musia riešiť regióny so špecifickým geografickým charakterom, ako sú horské regióny, ostrovy, najvzdialenejšie regióny, odľahlé hraničné mestá, regióny postihnuté vyľudňovaním a hraničné regióny; opakuje skutočnosť, že pozitívny rozvoj v oblasti hospodárstva a životného prostredia, ako aj znižovanie regionálnych rozdielov zostávajú hlavnými cieľmi regionálnej politiky EÚ;
4.
ľutuje, že zásady trvalej udržateľnosti, rovnosti príležitostí, nediskriminácie a partnerstva sú nedostatočne uplatňované a zdokumentované v mnohých národných strategických referenčných rámcoch a operačných programoch; kritizuje, že Komisia napriek tomu schválila operačné programy s týmito nedostatkami a netrvala na tom, aby ich členské štáty alebo regióny zlepšili;
5.
zdôrazňuje, že skúsenosti z minulosti ukázali, že konvergencia medzi krajinami môže zakrývať rozširujúcu sa priepasť medzi regiónmi a v rámci nich; ďalej konštatuje, že tieto regionálne a miestne rozdiely možno pozorovať v mnohých oblastiach, či už ide o zamestnanosť, produktivitu, príjmy, úrovne vzdelávania alebo inovačné schopnosti; zdôrazňuje význam územného rozmeru súdržnosti pri prekonávaní týchto problémov;
Politika súdržnosti napĺňajúca lisabonskú agendu
6.
oceňuje úsilie, ktoré vynaložili vnútroštátne orgány na zabezpečenie toho, aby sa na dosiahnutie lisabonskej agendy v priemere vyčlenili výdavky vo výške 65 % dostupných prostriedkov v konvergenčných regiónoch a 82 % v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, čo je viac, ako sa pôvodne požadovalo;
7.
je presvedčený, že táto oblasť si vyžaduje oveľa viac investícií; domnieva sa, že vzhľadom na revíziu implementácie štrukturálnych fondov v polovici obdobia je nutné na dosiahnutie týchto cieľov prijať prísnejšie usmernenia EÚ a vyčleniť viac finančných prostriedkov, pričom predovšetkým by sa malo vyžadovať, aby sa aspoň 5 % štrukturálneho financovania využilo na zlepšenie energetickej účinnosti existujúcich domov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby nadviazala na závery Rady pre konkurencieschopnosť o energetickej účinnosti z 9. a 10. októbra 2008; zdôrazňuje kľúčovú úlohu a rozvojový potenciál, ktoré pre regióny EÚ predstavujú obnoviteľné energie, a to tak z hľadiska tvorby pracovných miest, ako aj podpory trvalo udržateľného rozvoja na miestnej úrovni;
8.
podporuje regióny v ich snahách o dosiahnutie lisabonských cieľov prostredníctvom dôkladného a účinného plnenia svojich operačných programov; takisto vyzýva Komisiu, aby plnenie programov starostlivo sledovala s cieľom zabezpečiť dosahovanie stanovených cieľov v praxi a aby o prípadných problémoch informovala Európsky parlament;
9.
považuje finančné prostriedky určené na transeurópske energetické siete za nedostatočné, nakoľko sú nevyhnutné na dobudovanie vnútorného trhu s energiami;
10.
poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú v rámci hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti zohrávajú malé firmy a mikropodniky, najmä remeselné podniky, tým, že významne prispievajú k rastu a zamestnanosti; preto žiada uplatňovanie aktívnej politiky na podporu všetkých foriem inovácie v týchto podnikoch a naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila príležitosti na vzájomnú spoluprácu medzi podnikmi, verejným sektorom, školami a univerzitami, a to s cieľom vytvoriť regionálne inovačné klastre v súlade s lisabonskou stratégiou;
Riešenie otázok súvisiacich s globalizáciou a štrukturálnymi zmenami
11.
oceňuje skutočnosť, že všetky členské štáty venovali významnú časť svojich celkových finančných prostriedkov na investície do výskumu a vývoja, do budovania znalostnej ekonomiky služieb a do podpory podnikania a služieb v oblasti podpory obchodu, ako aj do pomoci poskytovanej podnikom a pracovníkom na ich prispôsobenie sa novým podmienkam; konštatuje, že pre väčšinu konvergenčných regiónov Únie zostáva závažným problémom zabezpečenie ich dostupnosti, pretože čelia nedostatku dopravnej infraštruktúry;
12.
je presvedčený, že priemyselná politika musí byť podporovaná zo štrukturálnych fondov tak, aby sa zvýšila konkurencieschopnosť členských štátov a Únie; podporuje preto prioritu v rámci politiky súdržnosti, a to uvoľniť podnikateľský potenciál, najmä v prípade malých a stredných podnikov;
Demografické zmeny a prístupnejšie trhy práce
13.
vyjadruje uznanie členským štátom za ich snahy uprednostňovať investície zamerané na lepšie začleňovanie do pracovného trhu, zabezpečenie rovnakých príležitostí, a tým aj na rozvoj opatrení podporovaných ESF a programom PROGRESS (2007 – 2013), ktoré sú navrhnuté na pomoc pri odstraňovaní diskriminácie a na zlepšenie situácie žien na trhu práce; oceňuje opatrenia členských štátov, ktoré sú obsiahnuté v ich programoch financovaných z prostriedkov ESF a ktoré sú zamerané na zlepšovanie zručností, boj proti chudobe a sociálnemu vyčleneniu; zdôrazňuje, že v čase hospodárskej krízy je dôležité a potrebné pokračovať v snahách na podporu zamestnanosti, pričom v každej etape vykonávania a posudzovania politiky súdržnosti je dôležité zohľadňovať najmä osobitné potreby osôb so zdravotným postihnutím a osôb pokročilého veku;
14.
podporuje zásadu partnerstva, ktorú Komisia uplatňuje v rámci politiky súdržnosti, a vyzýva Komisiu, aby zapájala miestne a vnútroštátne organizácie žien do svojich rokovaní a implementácie;
Riešenie problémov súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom, zmenou klímy a energiami
15.
domnieva sa, že opatrenia na ochranu životného prostredia, boj proti zmene klímy a na podporu energetickej účinnosti by sa mali začleniť do všetkých operačných programov a oceňuje záväzky členských štátov v týchto otázkach, na riešenie ktorých sa vyčleňujú prostriedky vo výške približne jednej tretiny celkového rozpočtu v rámci politiky súdržnosti; domnieva sa však, že prostriedky osobitne vyčlenené na boj proti zmene klímy a na podporu energetickej účinnosti sú na naplnenie skutočných potrieb nedostatočné;
16.
domnieva sa, že rozvoj oblastí konkurencieschopnosti v rámci štrukturálnych fondov je kľúčový, pretože poskytuje značný potenciál na vytvorenie dobre platených pracovných miest a na tvorbu rastu, ale aj na zníženie tlaku na veľké mestské aglomerácie; v tejto súvislosti víta pokračovanie programu URBAN a zastáva názor, že je potrebné oživiť mestské oblasti a obnoviť starnúce mestské infraštruktúry;
17.
zdôrazňuje, že nariadenia o štrukturálnych fondoch stanovujú, že členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu rôznych etáp čerpania fondov podporovala rovnosť žien a mužov a začlenenie hľadiska rodovej rovnosti;
18.
vyzýva členské štáty, aby v plnej miere informovali občanov, miestne orgány, mimovládne organizácie a organizácie žien o možnostiach financovania, najmä pokiaľ ide o informácie o osobitných programoch, oprávnenosti spolufinancovania zo štrukturálnych fondov, pravidlách spolufinancovania, pravidlách úhrad a o tom, kde nájsť výzvy na predkladanie ponúk v rámci programového obdobia 2007-2013;
19.
vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že nadmerné administratívne prekážky neodradia mimovládne organizácie od toho, aby žiadali o financovanie projektov, najmä tých, ktoré sú určené na podporu žien v ekonomicky nevýhodnej situácii, prisťahovalkýň, príslušníčok etnických menšín, telesne postihnutých žien, žien so závislými rodinnými príslušníkmi a žien, ktoré sú obeťami násilia alebo mučenia;
20.
konštatuje, že v spôsobe, akým členské štáty EÚ-15 a EÚ-12 vyčleňovali prostriedky na oblasť ochrany životného prostredia, je značný rozdiel, a uznáva, že je potrebné, aby nové členské štáty venovali podstatne viac svojich prostriedkov na dosiahnutie cieľov v oblasti životného prostredia, klímy a biologickej rozmanitosti v Únii, tak, ako je stanovené v acquis Spoločenstva;
21.
zdôrazňuje, že je dôležité posilniť kapacity pre spoluprácu a účinné absorbovanie dostupných financií, a to využitím všetkých prostriedkov, ktoré sú k dispozícii, vrátane výmeny osvedčených postupov, informačných kampaní, spoločných opatrení, výmeny nových technológií a rozvoja partnerstiev, pretože tento krok prispeje k účinnému vykonávaniu uskutočňovaných programov spolupráce, a najmä zvýši absorpčnú schopnosť nových členských štátov;
22.
domnieva sa, že v čase hospodárskej krízy by členské štáty mali využiť myšlienku dosiahnutia synergií medzi ochranou životného prostredia a vytváraním pracovných miest, ako je stanovené v strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti, a vyčleniť viac zdrojov na projekty, ktoré podporujú zelené hospodárstvo, zelené pracovné miesta a zelené inovácie;
Posilňovanie viacúrovňovej správy verejných vecí a partnerstva
23.
domnieva sa, že viacúrovňová správa verejných vecí a zásada partnerstva sú kľúčovými prvkami podporujúcimi legitimitu operačných programov, ako aj ich transparentnosť a účinnosť počas programovacieho obdobia a najmä v priebehu ich realizácie; preto víta úsilie, ktoré členské štáty v súlade so svojimi konkrétnymi inštitucionálnymi rámcami a tradíciami vynaložili na posilnenie zásady partnerstva vo svojich programoch na súčasné obdobie podľa článku 11 všeobecného nariadenia o EFRR, ESF a Kohéznom fonde; odporúča najmä novým členským štátom, ktoré majú málo skúseností s budovaním účinných partnerstiev, aby pri plnení operačných programov neustále posilňovali zásadu partnerstva a transparentnosti;
24.
vyzýva členské štáty, aby predchádzali príliš neskorému uhrádzaniu nákladov na dokončené projekty, pričom konštatuje, že nesolventnosť spôsobená týmto konaním často bráni príjemcom, najmä miestnym orgánom a neziskovým organizáciám, aby pokračovali v ďalšej činnosti v oblasti ich pôsobnosti;
25.
poukazuje na to, že oneskorenia pri vykonávaní štrukturálnej politiky sú spôsobené okrem iného prílišnou strnulosťou postupov, a že tieto postupy by sa preto mali zjednodušiť, pričom treba jasne oddeliť zodpovednosti a právomoci EÚ, členských štátov a regionálnych a miestnych orgánov;
26.
vyzýva členské štáty, aby už počas fázy plánovania národných strategických referenčných rámcov úzko spolupracovali s regionálnymi a miestnymi orgánmi s cieľom zabezpečiť optimálne vykonávanie národných stratégií a v plnej miere naplniť ideály viacúrovňového riadenia;
27.
zdôrazňuje potrebu podporovať spoluprácu medzi súkromným a verejným sektorom formou verejno-súkromného partnerstva s cieľom umožniť uskutočnenie mnohých kľúčových projektov zameraných na posilnenie účinku investícií;
28.
konštatuje, že je potrebné posúdenie koordinácie a komplementárnosti programov štrukturálnych fondov s programami rozvoja vidieka; konštatuje, že skúsenosti priamo na mieste svedčia o tom, že synergie medzi oboma programami sa nevyužívajú v dostatočnej miere;
Budovanie inštitucionálnych kapacít
29.
oceňuje zvyšovanie povedomia o význame posilňovania inštitucionálnych a administratívnych kapacít pre účinné vykonávanie verejných politík a pre riadenie fondov EÚ; žiada, aby sa v konvergenčných regiónoch vynaložilo značné úsilie na posilnenie inštitucionálnych kapacít a zvýšenie profesionality verejných orgánov;
30.
zdôrazňuje, že politiku súdržnosti treba zacieliť aj na vidiecke oblasti, pretože územnú súdržnosť možno dosiahnuť iba rozvíjaním rovnováhy medzi mestami a vidiekom;
Uplatňovanie úspešných politík, podpora poznatkov a šírenie osvedčených postupov
31.
oceňuje najmä, že nové členské štáty začlenili výsledky iniciatív Spoločenstva URBAN a EQUAL do operačných programov na obdobie 2007 – 2013; pozitívne hodnotí úsilie členských štátov zamerané na zavedenie integrovaných plánov trvalo udržateľného mestského rozvoja, keďže mestá sú priemyselnými sídlami, od ktorých závisí hospodársky rast a tvorba pracovných miest; ďalej sa domnieva, že by sa v plnej miere mali využiť možnosti, ktoré ponúkajú programy európskej územnej spolupráce, ako aj nástroje Jessica, Jaspers, Jeremie a Jasmine, s cieľom urýchliť rozvoj a dosiahnuť vyššiu úroveň rastu;
32.
vyzýva členské štáty, aby pri všetkých projektoch štrukturálnych fondov zohľadňovali vplyv na ženy a hľadisko rodovej rovnosti;
Záver
33.
domnieva sa, že nemožno hodnotiť spôsob, akým sa členské štáty pri príprave svojich národných referenčných rámcov a operačných programov rozhodli uplatňovať rámec stanovený strategickými usmerneniami o súdržnosti; oceňuje, že všetky členské štáty vo všetkých etapách vynaložili značné úsilie, aby splnili priority politiky súdržnosti, a to v závislosti od svojich špecifických potrieb a obmedzení;
34.
domnieva sa, že transparentnosť pri prideľovaní finančných prostriedkov a zjednodušenie administratívy, ktoré uľahčí prístup prípadných príjemcov prostriedkov z fondov k informáciám, sú kľúčovými predpokladmi dosiahnutia celkových cieľov politiky súdržnosti;
35.
vyzýva členské štáty, aby posilnili postupy, ktoré uplatňujú v záujme zabezpečenia plne funkčného integrovaného prístupu k vykonávaniu politiky súdržnosti, čím sa zaistí, že sa riadne zohľadnia všetky hľadiská jednotlivých operačných programov;
36.
podporuje Komisiu v snahách o zabezpečenie toho, aby členské štáty používali účinné kontrolné systémy, ktoré im umožnia uplatňovať riadne finančné riadenie v oblasti výdavkov Spoločenstva;
37.
konštatuje, že súčasná globálna hospodárska kríza viedla vo všetkých členských štátoch k situácii, ktorá si vyžaduje prehodnotenie investičných priorít a ich prípadnú úpravu; víta uvedené návrhy Komisie na zmenu a doplnenie nariadení, ktorých cieľom je, aby sa v týchto mimoriadnych podmienkach zabezpečilo plnenie potrieb Únie, a opakuje svoje stanovisko, že politika súdržnosti má zásadný význam pre oživenie hospodárstva na celom území Únie; preto odmieta akékoľvek pokusy o vrátenie tejto politiky na národnú úroveň;
o
o o
38.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.
