KONEČNÉ ZNENIE
A6-0325/2007
18.9.2007
SPRÁVA
s návrhom odporúčania Európskeho parlamentu Rade o vzťahoch medzi Európskou úniou a Srbskom
(2007/2126(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajca:
Jelko Kacin
PE 391.943v02-00
OBSAH
NÁVRH ODPORÚČANIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU RADE.......................................3
NÁVRH ODPORÚČANIA RADE (B6‑0202/2007).................................................................12
POSTUP...................................................................................................................................14
NÁVRH ODPORÚČANIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU RADE
o vzťahoch medzi Európskou úniou a Srbskom
( 2007/2126(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na návrh odporúčania Rade, ktorý predložil Jelko Kacin v mene skupiny ALDE o vzťahoch medzi Európskou úniou a Srbskom ( B6‑0202/2007 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. septembra 2004 o útokoch na príslušníkov menšín vo Vojvodine
Ú. v.
EÚ C 140 E, 9.6.2005, s.
163. a na svoje uznesenie z 29. septembra 2005 o obrane multietnickosti vo Vojvodine
Ú. v.
EÚ C 227 E, 21.9.2006, s.
620. ,
– so zreteľom na záverečnú správu svojej vyšetrovacej misie vo Vojvodine (2. marec 2005),
– so zreteľom na založenie Srbskej republiky ako nasledovníka štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory po referende v Čiernej Hore 21. mája 2006, v ktorom bola vyjadrená podpora nezávislosti,
– so zreteľom na novú srbskú ústavu, ktorá bola schválená ľudovým referendom 28. až 29. októbra 2006,
– so zreteľom na správu Komisie z 8. novembra 2006 o pokroku Srbska v roku 2006,
– so zreteľom na pristúpenie Srbska k Partnerstvu NATO za mier 14. decembra 2006,
– so zreteľom na výsledok srbských parlamentných volieb 21.januára 2007,
– so zreteľom na rozsudok Medzinárodného súdneho dvora z 26. februára 2007 vo veci Bosna a Hercegovina/Srbsko a Čierna Hora,
– so zreteľom na stanovisko Benátskej komisie Rady Európy č. 405/2006 k novej srbskej ústave zo dňa 19. marca 2007,
– so zreteľom na vytvorenie novej vlády v Belehrade 15. mája 2007,
– so zreteľom na päť kľúčových cieľov novej vlády Srbska predstavených 15. mája 2007,
– so zreteľom na obnovenie stabilizačných a asociačných rokovaní medzi EÚ a Srbskom 13. júna 2007,
– so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti z 12. februára a 18. júna 2007 o krajinách západného Balkánu,
– so zreteľom na správu hlavnej prokurátorky Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu z 18. júna 2007 predloženú Bezpečnostnej rade OSN týkajúcu sa spolupráce Srbska s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu,
– so zreteľom na výmenu názorov s hlavnou prokurátorkou Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY) na zasadnutí parlamentného Výboru pre zahraničné veci z 26. júna 2007,
– so zreteľom na dohodu medzi EÚ a Srbskom o riadnom vymáhaní vlastníckych práv pre dosiahnutie politickej, ako aj pre hospodárskej stability,
– so zreteľom na článok 114 ods. 3 a článok 90 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci ( A6‑0325/2007 ),
A. keďže budúcnosť Srbska je v Európskej únii,
B. keďže Srbsko je dôležitým faktorom stability a prosperity v regióne a vyhliadka na členstvo v EÚ je jedným z najdôležitejších reformných podnetov,
C. keďže Srbsko je signatárom Stredoeurópskeho združenia voľného obchodu (CEFTA) a nedávno sa znovu zapojilo do rokovaní týkajúcich sa stabilizačnej a asociačnej dohody; keďže vstup Srbska do WTO by mohol byť uzavretý pred rokom 2008,
D. keďže sedemdesiat percent tých Srbov, ktorí volili, je za členstvo v EÚ, a dve tretiny občanov volili strany patriace k demokratickému táboru,
E. keďže Srbsko má novú vládu, ktorá je proeurópska a proreformná,
F. keďže Srbsko úspešne obnovilo rokovania o stabilizačnej a asociačnej dohode, mohlo by to byť ďalším príkladom pozitívnych zmien na západnom Balkáne ovplyvnených okrem iného aj EÚ,
G. keďže je potrebné vyvinúť nové, skutočné úsilie s cieľom prekonať nacionalistický prístup minulosti, ktorý v Srbsku podnietil netoleranciu, xenofóbiu a antisemitizmus,
H. keďže srbské hospodárstvo preukázalo silný rast v roku 2006 (približne 5,8 %) a rastúci objem zahraničných investícií v roku 2006; keďže však pretrvávajú pochybnosti týkajúce sa ďalej narastajúceho súčasného deficitu a vysokej miery nezamestnanosti (približne 20,9 % v roku 2006),
I. keďže korupcia je naďalej vážnym problémom v Srbsku a keďže na stupnici vnímania korupcie za rok 2006 organizácie Transparency International dosiahla skóre 3,0 (0 znamená vysokú mieru korupcie, 10 neprítomnosť korupcie),
J. keďže dvaja zo šiestich podozrivých z vojnových zločincov na úteku, ktorých hľadá Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu, boli nedávno zatknutí a prevezení do Haagu a zostávajú celkovo štyria vrátane Ratka Mladića a Radovana Karadžića,
K. keďže srbská verejnosť nie je dostatočne informovaná o rozsahu zločinov spáchaných v nedávnych vojnách, najmä v Srebrenici,
L. keďže vojny v Juhoslávii výrazne zmenili sociálnu štruktúru Srbska a vynútili si okrem iného rozsiahlu emigráciu politickej a intelektuálnej elity a záplavu utečencov a vysídlených osôb spolu s návratom veteránov traumatizovaných násilím z 90. rokov,
M. keďže rozpad Juhoslávie vyvolal ďalekosiahlu kultúrnu stratu a viedol k zúženiu horizontov Srbskej populácie, ktorá sa ešte stále nezmierila s celkovými dôsledkami vyplývajúcimi zo straty územia,
1. verí, že Srbsko si zaslúži osobitné uznanie za mierové riešenie niekoľkých závažných problémov v posledných rokoch vrátane rozpadu štátneho spoločenstva Srbska a Čiernej Hory, za spravodlivé a slobodné parlamentné voľby a za vytvorenie novej proeurópskej vlády;
2. víta obnovenie rokovaní o stabilizačnej a asociačnej dohode medzi srbskou vládou a EÚ po ich trinásťmesačnom prerušení; podporuje obe strany, aby rýchlo postupovali v rokovaniach a vykonali všetky potrebné opatrenia na to, aby zabránili technickým zdržaniam v prechodnom období medzi inicializáciou a podpisom dohody, aby tak bolo možné podpísať dohodu do konca roka 2007; považuje podpis stabilizačnej a asociačnej dohody za dôležitý krok na ceste ku pristúpeniu do EÚ;
3. víta želanie srbskej vlády spolupracovať s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu, čo otvára cestu ďalšej spolupráci s EÚ;
4. blahoželá Srbsku k nedávno dosiahnutému pokroku v spolupráci s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu, ktorý umožnil, aby boli obnovené stabilizačné a asociačné rokovania, a hlavnej prokurátorke Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu Carle del Ponteovej k pozitívnemu hodnoteniu týkajúcemu sa spolupráce Srbska s tribunálom; víta zatknutie Zdravka Tolimira a Vlastimira Đorđeviča a ich prevoz do Haagu, prísľub predsedu vlády Koštunicu Carle del Ponteovej, že „predpokladá viac zatknutí“ (vrátane bosniansko-srbského generála Ratka Mladića) a vytvorenie nových štruktúr zameraných na sústredenie všetkých činností na zadržanie utečencov vrátane zlepšenia transparentnosti Rady národnej bezpečnosti; víta spoluprácu medzi orgánmi Srbska, Bosny a Hercegoviny a Čiernej Hory v oblasti uľahčenia nedávnych prevozov do Haagu;
5. pripomína Srbsku, že podpísanie stabilizačnej a asociačnej dohody je podmienené úplnou spoluprácou s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu, ktorá by mala viesť k zatknutiu a prevozu všetkých zostávajúcich zločincov, zatiaľ čo upozorňuje, že nedávne zatknutia dokázali, že srbské orgány sú schopné nájsť osoby podozrivé z vojnových zločinov; zdôrazňuje, že úplná spolupráca s tribunálom nie je len medzinárodnou povinnosťou, ale aj kľúčovým krokom k dosiahnutiu trvalého zmierenia v regióne; z tohto dôvodu vyzýva srbský parlament, aby splnil svoje záväzky vyplývajúce z rozsudku Medzinárodného súdneho dvora a aby prijal vyhlásenie odsudzujúce genocídu v Srebrenici;
6. verí, že vzhľadom na harmonogram týkajúci sa uzatvorenia Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu, ktorý predpokladá ukončenie súdnych procesov do roku 2008, by bolo nevyhnutné predĺžiť mandát Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu v prípadoch, kde obvinení vojnoví zločinci budú zatknutí po tomto dátume;
7. konštatuje, že kompromisná dohoda uzavretá na zasadaní Európskej rady v Bruseli pripravuje cestu k obnovenému právnemu základu pre Európsku úniu do roku 2009 ,vytvára nevyhnutné inštitucionálne prostredie na ďalšie rozšírenie EÚ a umožnení EÚ a Srbsku na základe rozvoja a jeho zásluh viesť dynamicky prístupový proces;
8. domnieva sa, že vyriešenie otázky štatútu Kosova bude znamenať konsolidáciu stability na západnom Balkáne a uľahčenie integrácie regiónu do Európskej únie;
9. so spokojnosťou konštatuje, že Srbsko vykonalo významný pokrok v hospodárstve od roku 2000, s priemernou ročnou mierou rastu 5 %; berie však na vedomie, že podľa hodnotenia MMF táto skutočnosť neviedla ani k zníženiu chudoby, ani k poklesu vysokej miery nezamestnanosti (ktorá presahuje 20 %); domnieva sa, že riešenie týchto problémov je jednou z najdôležitejších úloh novej vlády; vyzýva preto srbskú vládu, aby sa pevnejšie zaviazla ku vytváraniu pracovných miest a zmierňovaniu chudoby, a aby prijala konkrétne opatrenia zamerané na vyrovnanejší hospodársky rozvoj všetkých regiónov v krajine, pričom by sa osobitná pozornosť mala venovať menej rozvinutým regiónom v juhovýchodnej a južnej časti krajiny;
10. verí, že ďalší rozvoj administratívnych štruktúr a procesov môže zvýšiť dôveru v právny štát, posilniť trhové hospodárstvo a podporiť hospodársky rast v Srbsku; vyzýva srbské orgány, aby zlepšili hospodárske prostredie pre zahraničné investície a transparentnosť v obchodných vzťahoch;
11. s potešením berie na vedomie, že Srbsko má novú ústavu, ktorá obsahuje pozitívne ustanovenia týkajúce sa ľudských práv; avšak konštatuje, že právny rámec na ochranu menšín treba naďalej skvalitňovať; obáva sa problematických ustanovení týkajúcich sa okrem iného postupu vymenúvania, podporovania a odvolávania sudcov a prokurátorov a nedostatku primeranej verejnej diskusie alebo parlamentnej rozpravy počas procesu navrhovania; vyzýva srbské orgány, aby zvážili rozšírenie rozsahu územnej decentralizácie, konkrétne vo vzťahu s Vojvodinou, Sandžakom a údolím Preševo;
12. vyzýva srbskú vládu, aby pri vytváraní nových regiónov na úrovni NUTS 2 udržiavala územnú, administratívnu a politickú podstatu Vojvodiny, Sandžaku a v iných oblastí alebo regiónov s etnickými alebo národnostnými menšinami a nepoužívala administratívne kroky voči Európskej únii ako zámienku na rozdelenie historických regiónov; vyzýva tiež Komisiu, Radu a Parlament, aby mysleli na toto riziko a aby ďalej venovali osobitnú pozornosťou usporiadaniu regiónov v Srbsku na úrovni NUTS 2;
13. chváli Srbsko za zvýšenie transparentnosti činností vlád a parlamentu a za dobré administratívne kapacity; blahoželá Srbsku k prijatiu zákona o rozpočte na rok 2007 a k zvoleniu ombudsmana a komisára pre verejné informácie; ľutuje, že vymenovanie guvernéra Srbskej banky a nominovanie sudcov Ústavného súdu sa ešte nerealizovali;
14. je pevne presvedčený, že kľúčovou otázkou v oblasti ľudských práv je hľadanie trvalých riešení situácie utečencov a osôb presídlených v rámci vlastnej krajiny, najmä preto, že v Srbsku stále žije veľké množstvo utečencov najmä z Chorvátska a čiastočne z Bosny a Hercegoviny a presídlených osôb z Kosova; hlboko ľutuje, že nebol splnený termín na urovnanie všetkých zostávajúcich otázok podľa Sarajevskej deklarácie o návrate utečencov a majetkových reparáciách, ktorú podpísalo 31. januára 2005 Chorvátsko, Bosna a Hercegovina a Srbsko a Čierna Hora a ktorý bol stanovený do konca roka 2006, a ľutuje tiež, že od tohto termínu sa v problematike pokročilo len minimálne;
15. vyzýva preto srbskú vládu, aby vyvíjala úsilie na splnenie Sarajevskej deklarácie vrátane prijatia jasného právneho rámca, ktorý sa bude týkať o.i. práva návratu na miesto pôvodu a práva na majetkové odškodnenie; vyzýva EÚ, jej členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby boli ak naďalej odhodlaní presadzovať práva utečencov a pokračovali v pomoci príslušným krajinám, vrátane vyčleňovania dostatočného objemu finančných prostriedkov na tento účel; zdôrazňuje, že integrácia alebo presídlenie vysídlených osôb a utečencov by nemali významne ovplyvniť etnickú rovnováhu oblasti alebo regiónu; v tejto súvislosti upozorňuje na Rámcový dohovor Rady Európy o ochrane menšín (1995);
16. uznáva pokrok dosiahnutý v boji proti organizovanému zločinu a korupcii, ktorý nedávno viedol k mnohým významným zatknutiam, zatiaľ čo upozorňuje, že korupcia, najmä v polícii a súdnictve, zostáva vážnym problémom, a že úradné vyšetrovania korupcie často preukážu jej politickú motiváciu; poukazuje na to, že korupcia je hlavnou prekážkou prilákania väčších zahraničných investícií a vyzýva srbskú vládu, aby realizovala všeobecnú protikorupčnú stratégiu; považuje za nevyhnutné presadenie boja proti organizovanému zločinu;
17. víta ukončenie prevodu kompetencií na ochranu štátnych hraníc z armády na políciu ako dôležitý krok smerom k dodržiavaniu noriem EÚ; nalieha na Radu a Komisiu, aby naďalej podporovali srbskú vládu pri vykonávaní základnej reformy polície, bezpečnostných služieb a armády vrátane opatrení určených na väčší dohľad občanov nad armádou; uvažuje o tom, že reforma polície by mala zohľadňovať nevyhnutnosť komunikácie policajných zložiek v jazyku menšiny v regiónoch, ktoré sú obývané veľkou menšinovou populáciou;
18. verí, že presadzovanie právneho štátu a dôsledné vykonávanie právnych ustanovení musí byť jednou z najvyšších priorít vlády; víta doteraz prijaté opatrenia na reformu súdnictva, ale zdôrazňuje nevyhnutnosť v tomto procese pokračovať, predovšetkým vo vzťahu k rýchlosti priebehu súdnych konaní, ochrane svedkov, zabráneniu korupcie a nezávislosti sudcov; s poľutovaním konštatuje, že Ústavný súd nefunguje; táto skutočnosť nevedie k rozvoju demokracie a demokratickým právnym predpisom v Srbsku;
19. víta záver súdneho konania o vražde premiéra Zorana Đinđića a podporuje nedávnu iniciatívu osobitnej prokuratúry na odhalenie politických motívov v pozadí atentátu;
20. víta prácu srbského prokurátora pre vojnové zločiny, ale ľutuje, že súdne konania o domácich vojnových zločinoch sú oslabené nedostatkom transparentnosti a politickej vôle na vypátranie reťazca zodpovedných veliteľov vydávajúcich rozkazy, ktorí stoja za bezprostrednými páchateľmi; je presvedčený, že tresty uložené srbským súdom pre vojnové zločiny štyrom členom polovojenskej skupiny Škorpióni za popravu šiestich moslimov zo Srebrenice nezodpovedali brutálnej povahe trestného činu; konštatuje, že srbský prezident vyjadril svoje verejné poľutovanie nad krátkym trvaním uložených trestov;
21. je presvedčený, že občania Srbska majú nárok dozvedieť sa pravdu o politike vojny a skutkoch genocídy, ktoré boli spáchané v ich mene a poznať mená páchateľov vojnových zločinov; je presvedčený, že Srbsko musí čestne riešiť svoju nedávnu minulosť, aby mohlo pokročiť ďalej a zmieriť sa s minulosťou, čo je integrálnou súčasťou ceste k zmiereniu so susedmi, vyzýva vládu na opätovné otvorenie Výboru pre pravdu a zmierenie zriadeného v roku 2001 prinajmenšom na zabezpečenie ukončenia atmosféry strachu, ktorá pretrváva v niektorých častiach krajiny; nalieha na Komisiu, aby presadzovala iniciatívy umožňujúce osobné kontakty ľudí v regióne a na tento účel uvoľnila väčšiu časť financií;
22. víta ospravedlnenie srbského prezidenta chorvátskym občanom za vojnové zločiny spáchané Srbmi počas vojni v Chorvátsku v rokoch 1992-1995; považuje toto ospravedlnenie za vyjadrenie veľkej politickej zrelosti a demokratického vedenia a za hmatateľný dôkaz toho, že súčasná vláda je odhodlaná viesť politiku priateľstva a spolupráce so susednými krajinami;
23. domnieva sa, že zmierenie a spravodlivosť sú nevyhnutné pre stabilitu a rozvoj všetkých krajín v regióne a tiež pre ich integráciu do Európskej únie; vyzýva krajiny susediace so Srbskom, aby postupovali podľa tohto vzoru a odsúdili všetky prejavy etnickej netolerancie a rasizmu na svojom území;
24. je presvedčený, že EÚ a jej členské štáty by mali iniciovať a podporovať programy zamerané na psychosociálne poradenstvo, hlavne, ale nie výhradne sústredené na ženy a deti traumatizované skúsenosťami pred vojnou a počas nej;
25. víta nedávnu spoluprácu medzi Belehradom a Prištinou pri hľadaní nezvestných osôb z konfliktu v Kosove, najmä nedávne spoločné úsilie v oblasti Raška; vyzýva srbskú vládu, aby vydala verejnú správu k otázke Mačkatice;
26. vyzýva Radu a Komisiu, aby vyčlenila dostatočné finančné zdroje pre Medzinárodnú komisiu pre nezvestné osoby (ICMP), aby tak umožnila organizácii ukončiť identifikáciu všetkých nezvestných osôb na území bývalej Juhoslávie do roku 2010; je presvedčený, že činnosť ICMP výrazne prispieva k procesu pravdy, spravodlivosti a zmierenia v regióne;
27. konštatuje, že podľa prieskumu Strategickej marketingovej agentúry, ktorú si objednal Zväz študentov Srbska v roku 2004, až 70 % srbských študentov univerzít ešte nikdy necestovala do zahraničia; víta iniciatívy poskytnúť srbským študentom možnosti študovať v krajinách EÚ; vyzýva členské štáty, aby hľadali nové spôsoby interakcie so srbským ľudom;
28. berie na vedomie, že Srbsko členstvom v mnohých regionálnych iniciatívach, napríklad v Pakte stability, Rade pre regionálnu spoluprácu alebo účasťou na dohode CEFTA aktívne prispieva k regionálnej spolupráci a dobrým susedským vzťahom; vyzýva Srbsko, aby naďalej v regióne zohrávalo zodpovednú úlohu; zdôrazňuje, že najväčším záujmom Srbska je rozvoj a udržanie dobrých vzťahov s regionálnymi partnermi; zlepšenie efektívnej cezhraničnej spolupráce, úplné využitie potenciálu národnostných menšín v pohraničných oblastiach a aktívna účasť na dvojstranných, regionálnych a európskych infraštrukturálnych projektoch; ; znovu opakuje, že budúcnosť všetkých krajín v regióne leží v EÚ;
29. nabáda srbskú vládu, aby podporila dobré susedské vzťahy oboch zainteresovaných strán Bosny a Hercegoviny (Federácie Bosny a Hercegoviny a Republiky srbskej), pretože takéto vzťahy pomôžu podporiť lepšie prostredie pre spoluprácu v regióne;
30. vyzýva srbskú vládu, aby pokračovala v dialógu so svojimi juhovýchodnými európskymi susedmi v otázkach hraníc vzhľadom na to, že doposiaľ nebolo stanovené ohraničenie území medzi Srbskom a Chorvátskom a medzi Srbskom a Bosnou a Hercegovinou;
31. chváli Srbsko za zlepšenie medzietnických vzťahov najmä vo Vojvodine; kde počet medziitnických incidentov klesol, hoci incidenty celkom nevymizli; vyzýva srbské orgány, aby prijali ďalšie opatrenia na podporu rozvoja národnostných menšín v multietnickej Vojvodine, na podporu mierového spolužitia medzi nimi a na zabezpečenie toho, aby polícia, súdnictvo a ďalšie štátne orgány pôsobili nestranne z hľadiska etnickej príslušnosti; vyzýva ďalej srbské orgány, aby pozorne riadili všetky potenciálne prílevy utečencov, aby tak neporušili etnickú, kultúrnu, náboženskú, hospodársku a politickú rovnováhu v regióne, čo umožní zabezpečiť ich úspešnú integráciu v multikulturálnom prostredí; zdôrazňuje, že programy na budovanie tolerancie medzi komunitami, najmä vo Vojvodine, sú mimoriadne dôležité; domnieva sa, že na tieto programy je potrebné aj financovanie od EÚ;
32. s potešením konštatuje, že albánske strany z údolia Preševo sa prvý raz zúčastnili nedávnych volieb, a že menšiny majú zastúpenie tak v zákonodarnej, ako aj vo výkonnej moci; domnieva sa, že situácia v oblasti Sandžak je naďalej znepokojivá, a vyzýva vládu na spoluprácu s miestnymi politickými činiteľmi s cieľom vypracovať politiku, ktorá by potlačila radikalizáciu a rozpory v komunite;
33. víta vyčlenenie finančných prostriedkov v rozpočte na rok 2007 na projekty, ktoré sú priamo spojené s programom Desaťročie začleňovania Rómov; je však znepokojený, že všeobecne neexistuje systematický politický prístup k zlepšovaniu kvality života a životných podmienok Rómov vrátane vysídlených osôb a navrátilcov, a že diskriminácia rómskej komunity pretrváva;
34. vyzýva srbskú vládu, aby v plnom rozsahu uplatňovala národné akčné plány na vykonávanie programu Desaťročia začleňovania Rómov, tak z finančného, ako aj z inštitucionálneho hľadiska, aby tak bolo možné vytvoriť praktické a trvalo udržateľné riešenia problémov rómskej komunity; pripomína Srbsku, že medzi priority európskeho partnerstva so Srbskom patrí prijatie rozsiahleho balíka antidiskriminačných právnych predpisov a trvalo udržateľná repatriácia Rómov, ktorí ešte stále žijú v táboroch;
35. berie na vedomie zriadenie agentúry pre ľudské práva, ktorá podlieha priamo predsedovi vlády a nahrádza bývalé ministerstvo ľudských a menšinových práv štátneho zväzku; vyzýva predsedu vlády, aby vykonával koherentnú a aktívnu menšinovú politiku a zabezpečil ochranu ľudských a menšinových práv ako prioritu programu vlády; víta skutočnosť, že nová srbská ústava vytvára ústavný základ národných rád etnických menšín, a vyzýva na prijatie nových právnych predpisov, ktoré budú lepším spôsobom upravovať štatút, prácu a voľby týchto rád; teší sa na tieto právne predpisy, ktoré zlepšia právny rámec ochrany práv menšín a integrácie všetkých národnostných menšín do štátnych štruktúr;
36. víta prijatie všeobecnej národnej stratégie na boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ale vyzýva Srbsku vládu, aby bola prísnejšia v prípadoch súdneho stíhania a zaručila, že priekupníkom budú udelené tresty odňatia slobody zodpovedajúce povahe trestného činu;
37. je presvedčený, že transformácia srbského rozhlasu a televízie na verejnoprávnu inštitúciu predstavuje krok vpred, ale upozorňuje na nedostatočnú verejnú diskusiu o úpravách zákona o vysielaní a na nedostatky v postupe vymenúvania členov predstavenstva srbského rozhlasu a televízie; upozorňuje tiež ne nevyhnutnosť vypracovania plne demokratických pravidiel na udeľovanie vysielacích koncesií pre rozhlas a televíziu a hlavne na zabezpečenie možnosti odvolať sa proti rozhodnutiam koncesionárskeho orgánu; ľutuje nevhodný spôsob, akým republiková rada pre vysielanie prideľuje frekvencie; hlboko ľutuje, že sa nedosiahol pokrok vo vyšetrovaní prípadov zahŕňajúcich vraždy novinárov a odsudzuje nedávne pokusy o vraždu prominentného investigatívneho reportéra vojnových zločinov a organizovaného zločinu; požaduje, aby príslušné orgány našli páchateľov a dôkladne vyšetrili tento zločin;
38. berie na vedomie existenciu dobre rozvinutého sektora mimovládnych organizácií a víta snahy orgánov o konzultáciu s občianskym sektorom, konkrétne osobitné vyhlásenie o spolupráci, ktoré podpísali Srbský úrad pre európsku integráciu a mimovládne organizácie a Rada pre vzťahy s občianskou spoločnosťou zriadená srbským prezidentom, ako aj zaradenie zástupcov mimovládnych organizácií do štátnej Rady pre európsku integráciu, ktorej predsedá predseda vlády; vyzýva parlament, aby schválil právne predpisy na zlepšenie právneho stavu organizácií občianskej spoločnosti;
39. odsudzuje verejné očierňovanie predstaviteľov občianskej spoločnosti, ktorí kritizujú vládu alebo upozorňujú na citlivé otázky, ako napríklad vojnové zločiny; vyjadruje poľutovanie nad nedávnou sériou politicky motivovaných útokov a upozorňuje na intenzívne šírenie nenávistných prejavov v médiách a politike, ktoré sa zameriavajú na aktivistov za ľudské práva, novinárov a politikov;
40 . víta inicializáciu dohôd o zjednodušení vízového režimu a readmisii a vyzýva Radu, aby zabezpečila ich nadobudnutie platnosti do konca roku 2007; vyzýva Radu, aby s podporou Komisie vypracovala konkrétny časový plán bezvízového styku a prijala podporné opatrenia na zlepšenie možností cestovania väčšej časti obyvateľstva a najmä mladých ľudí; kladie dôraz na význam mobility pre politický a hospodársky rozvoj Srbska, pretože mobilita dáva ľuďom možnosť získavať bezprostredné skúsenosti s EÚ a uľahčuje európsky integračný proces Srbska; požaduje vyššiu účasť na projektoch celoživotného vzdelávania a kultúrnej výmeny; vyzýva Radu, aby zvážila vytvorenie spoločného systému pre riadenie spracúvania žiadostí o pridelenie víz tak, aby sa odľahčili najvyťaženejšie konzuláty a aby sa zabezpečilo spracovanie žiadostí v primeraných lehotách.
41. zastáva názor, že reforma vzdelávacieho systému nie je len nevyhnutná, ale je aj jedinou cestou k rozvoju nového systému hodnôt pre mladšie generácie v rámci súčasného demokratizačného procesu v Srbsku;
42. vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli spoločné úsilie na zvýšenie viditeľnosti EÚ v Srbsku a nalieha na Komisiu, aby zabránila ďalšiemu oneskoreniu pri nábore zamestnancov do svojich zastupiteľských úradov vrátane odborníkov na riadenie prostriedkov nástroja predvstupovej pomoci;
43. vyzýva Výbor pre zahraničné veci a Podvýbor pre ľudské práva, aby realizovali odsek 5 uznesenia Parlamentu o Vojvodine zo 16. septembra 2004 začlenením záverečnej správy vyšetrovacej misie Európskeho parlamentu vo Vojvodine do svojho programu a usporiadali dôkladnú diskusiu týkajúcu sa ďalších potrebných krokov;
44. vyzýva srbské orgány, aby čo najskôr prijali zákony o reštitúcii v súlade s tými, ktoré sú v iných krajinách, ktoré zabezpečia odškodnenie skutočných nákladov v prípade potreby namiesto štátnych dlhopisov;
45. vyzýva nové členské štáty, aby aktívne prispeli k priblíženiu Srbska do EÚ a umožnili Srbsku profitovať zo svojich skúseností týkajúcich sa reforiem;
46. vyzýva srbské orgány, aby pokračovali v aproximácii environmentálnych právny predpisov a noriem EÚ a aby vykonávali a presadzovali prijaté právne predpisy;
47. víta členstvo Srbska v 7. rámcovom programe v oblasti výskumu a technologického rozvoja; vyzýva Radu na zvýšenie počtu partnerských programov a programov technickej pomoci, najmä tých, ktoré sú zamerané pre mladých ľudí;
48. poveruje predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a na vedomie Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov a Srbska.
16.5.2007
NÁVRH ODPORÚČANIA RADE ( B6‑0202/2007 )
podľa článku 114 ods. 1 rokovacieho poriadku
predkladá Jelko Kacin
v mene skupiny ALDE
o vzťahoch medzi Európskou úniou a Srbskom
Európsky parlament,
– so zreteľom na pozastavené stabilizačné a asociačné rokovania medzi EÚ a Srbskom,
– so zreteľom na výsledok všeobecných volieb 21. januára 2007, v ktorých získal takzvaný demokratický blok absolútnu väčšinu v srbskom parlamente,
– so zreteľom na vytvorenie novej reformne orientovanej proeurópskej vlády v Belehrade 14. mája 2007, v rozhodujúcej chvíli srbského rozvoja,
– so zreteľom na článok 114 ods. 1 rokovacieho poriadku,
A. so zreteľom na obrovskú dôležitosť Srbska pre stabilitu a prosperitu v regióne,
B. keďže EÚ opakovane trvá na tom (najdôraznejšie v Solúne v roku 2003), že všetky krajiny západného Balkánu vrátane Srbska majú jasnú vyhliadku na členstvo v EÚ,
C. keďže existuje naliehavá potreba pokroku pri integrácii Srbska do EÚ,
D. keďže Ratko Mladić, podozrivý z vojnových zločinov, zostáva stále na slobode, podľa rozsudku Medzinárodného súdneho dvora z 26. februára 2007 Srbsko naďalej porušuje Dohovor o zabránení a trestaní zločinu genocídy tým, že ho nedokázalo zatknúť,
1.
Rade prekladá tieto odporúčania:
a) zaujať jasný a jednoznačný postoj, čo sa týka vymedzenia „úplnej spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu“ a zdôrazniť, že uzatvorenie stabilizačných a asociačných dohôd bude podmienené splnením tohto kritéria,
b) zvýšiť pomoc srbským orgánom pri plnení požiadaviek týkajúcich sa priorít európskeho partnerstva, najmä čo sa týka právneho štátu, prostredníctvom lepšieho využitia twinningových a iných programov technickej pomoci,
c) pevne podporovať novú srbskú vládu v úsilí o vytvorenie moderného, dynamického a prosperujúceho Srbska.
2. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto odporúčanie Rade a Komisii, členským štátom, parlamentu a vláde Srbska.
POSTUP
Názov
Návrh odporúčania Európskeho parlamentu Rade o vzťahoch medzi Európskou úniou a Srbskom
Číslo postupu
2007/2126(INI)
Návrh odporúčania
B6-0202/2007
Gestorský výbor
dátum oznámenia na schôdzi
AFET 6.6.2007
Dátum rozhodnutia vypracovať správu
5.6.2007
Výbor požiadaný o stanovisko
dátum oznámenia na schôdzi
Bez predloženia stanoviska
dátum rozhodnutia
Spravodajca
dátum menovania
Jelko Kacin
4.6.2007
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
26.6.2007
12.9.2007
Dátum prijatia
12.9.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
58
3
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Vittorio Agnoletto, Roberta Alma Anastase, Robert Atkins, Christopher Beazley, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Monika Beňová, Elmar Brok, Cristian Silviu Buşoi, Marco Cappato, Véronique De Keyser, Hanna Foltyn-Kubicka, Michael Gahler, Jas Gawronski, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Metin Kazak, Vytautas Landsbergis, Francisco José Millán Mon, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Ria Oomen-Ruijten, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Samuli Pohjamo, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Jan Marinus Wiersma, Josef Zieleniec
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Laima Liucija Andrikienė, Maria Badia i Cutchet, Alexandra Dobolyi, Carlo Fatuzzo, Milan Horáček, Anneli Jäätteenmäki, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Erik Meijer, Nickolay Mladenov, Rihards Pīks, Aloyzas Sakalas, Anders Samuelsen, Marcello Vernola
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Eduard Raul Hellvig, Bilyana Ilieva Raeva
Dátum predloženia
18.9.2007
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
