Finančná kríza, energetická bezpečnosť a klimatické zmeny hlavnými témami najbližšieho zasadania Európskej rady
Voľby 2009
Európska rada
2009-03-11 - 18:48
Témy najbližšieho zasadania Európskej rady, ktoré sa uskutoční v dňoch 19.-20. marca 2009, boli dnes predmetom diskusie v pléne Európskeho parlamentu.
Na rozprave sa okrem poslancov zúčastnil aj predseda Európskej komisie, José Manuel Barroso a vicepremiér ČR pre európske záležitosti Alexandr Vondra.
Väčšina poslancov odmietla protekcionizmus a zhodla sa na potrebe solidarity medzi členskými štátmi.
Pri zahájení ďalšieho rokovacieho dňa predseda EP Hans-Gert PÖTTERING poslancov upozornil na 21. marec ako na deň obetí terorizmu.
Predseda EP vyjadril rozhorčenie nad teroristickými útokmi v Severnom Írsku, pri ktorých zahynuli v ostatných dňoch dvaja britskí vojaci a jeden policajt, ako aj nad včerajším útokom na Srí Lanke, ktorý si vyžiadal 10 obetí na životoch a 20 zranených.
Predseda Pöttering odsúdil terorizmus, ktorý podľa neho šliape po hodnotách človeka a vyjadril solidaritu jeho obetiam.
Zároveň vyhlásil, že terorizmus nezničí hodnoty slobody a demokracie, na ktorých je postavená Európska únia.
Následne poslancom pripomenul 30. výročie úmrtia Jeana Monneta, otca myšlienky francúzsko-nemeckého zmierenia a vzdal mu hold.
Ekonomická kríza, klimatické zmeny a energetická bezpečnosť, to sú podľa vicepremiéra ČR Alexandra VONDRU pre európske záležitosti kľúčové témy, ktorými sa bude zaoberať Európska rada na svojom najbližšom zasadaní, ktoré sa uskutoční v dňoch 19. - 20. marca 2009.
EÚ sa podľa Vondru musí v súčasnej dobe zamerať predovšetkým na obnovenie poskytovania úverov, toxické aktíva bánk a posilnenie dohľadu nad finančným trhom.
Únia už prijala viacero opatrení rôznej povahy, vďaka čomu sa podarilo zabrániť úplnému zrúteniu finančného systému.
Je tu však potrebná vyššia miera zosúladenia aktivít: 1. marca sa na neformálnom stretnutí Európskej rady predsedovia vlád a hlavy štátov dohodli na potrebe koordinovať opatrenia v súlade s odporúčaniami Komisie, pričom predsedníctvo spolupracuje aj s Európskym parlamentom.
Zvyšujúce sa deficity verejných financií sú v čase krízy podľa vicepremiéra Vondru prirodzené, na druhej strane by však nemali prekračovať flexibilitu, ktorú im poskytuje Pakt rastu a stability.
EÚ by v súvislosti s pretrvávajúcou finančnou krízou mala postupovať na základe Plánu hospodárskej obnovy z decembra 2008.
Vicepremiér Vondra sa zasadil za otvorenosť na vnútornom trhu a odmietol protekcionizmus.
Z dlhodobého hľadiska podporil Lisabonskú stratégiu a štrukturálne reformy, no poukázal aj na súčasnú potrebu dohodnúť sa na úrovni Európskej rady na tom, ako zmierniť dopady krízy na obyvateľstvo.
Uviedol, že tejto téme sa bude venovať špeciálny summit v máji 2009.
V súvislosti s energetickou bezpečnosťou, vicepremiér Vondra zdôraznil potrebu väčšej odolnosti v budúcnosti.
Z krátkodobého hľadiska je potrebné prijať opatrenia, ktoré umožnia vyhnúť sa nedostatkom v dodávkach plynu, zo strednodobého hľadiska ide o predpisy ohľadom povinných minimálnych rezerv a z dlhodobého hľadiska najmä o diverzifikáciu zdrojov a výstavbu infraštruktúry.
Na summit G20, ktorý sa uskutoční v apríli 2009 v Londýne, pripraví Európska rada spoločné stanovisko.
Vicepremiér Vondra verí, že summit bude úspešný.
Európska rada zaháji projekt Východného partnerstva, cieľom ktorého bude stabilita a prosperita na celom európskom kontinente.
Partnerstvo bude obsahovať, bilaterálny rozmer, ktorý predpokladá aj jednania ohľadom asociačných dohôd, ako aj multilaterálny rozmer zameraný na podporu dobrej správy vecí verejných, demokracie a hospodárskej integrácie.
V závere vicepremiér Vondra vyjadril nádej, že české predsedníctvo zabezpečí, aby EÚ ostala verná svojim ideálom.
Predseda Európskej komisie José Manuel BARROSO vo svojom prejave pripomenul, že EÚ bola medzi prvými, ktorí zdôrazňovali význam reálnej ekonomiky.
V tejto súvislosti poukázal najmä na prijatie Plánu hospodárskej obnovy a štrukturálnych reforiem.
Opatrenia proti kríze však musia byť koordinovanejšie a prijímané rýchlejšie.
V súčasnej dobe je potrebné zamerať sa najmä znovunastolenie dôvery a zvýšenú reguláciu v oblasti finančného sektora (napríklad v oblasti hedgeových fondov, či určenia platového stropu manažérov).
Z dlhodobého hľadiska je potrebné podporiť hospodársku súťaž a konkurencieschopnosť podnikov pri zachovaní ochrany životného prostredia.
V tejto súvislosti predseda Komisie privítal rozhodnutie úradujúceho predsedu Rady Mirka Topolánka zahájiť diskusiu o investíciách do infraštruktúry vo výške 5 miliárd EUR s cieľom podporiť rozvoj nízkouhlíkovej ekonomiky.
Za najlepšiu platformu pre obnovu ekonomík považuje predseda EK jednotný trh s jednotnými podmienkami a odmietnutím protekcionizmu.
Pokiaľ ide o sociálnu politiku, predseda Barroso zdôraznil nutnosť zamerať úsilie na zamestnanosť a pomoc ľuďom zvládať krízu.
Rovnako je potrebné pomôcť podnikom, aby neprepúšťali a umožnili zamestnancom rekvalifikáciu.
Za týmto účelom by mali byť mobilizované všetky európske fondy od Sociálneho fondu až po Fond pre prispôsobenie sa globalizácii.
Predseda Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov Joseph DAUL (EPP-ED, FR) na úvod zdôraznil, že nadchádzajúce rokovanie Európskej rady by nemalo byť "bežným summitom", ale summitom, ktorý preukáže odhodlanie riešiť krízu.
V tejto súvislosti poukázal na EURO, ktoré v tomto roku oslavuje desiate narodeniny a kríze zatiaľ odoláva.
EÚ si nemôže, podľa poslanca Daula, zvoliť cestu protekcionizmu, práve naopak, musí sa otvoriť, slúžiť svojím občanom a v čase krízy im pomáhať.
Zdôraznil, že poslanci za EPP-ED sú na jednej lodi s Európskou komisiou v snahe ozdraviť bankový systém, zachovať pracovné miesta a obnoviť dôveru v európske ekonomiky.
Solidarita je skutočným odkazom Jeana Monneta a tohto odkazu sa EÚ, podľa predsedu Daula, nemôže vzdať.
Odmietol izolacionizmus a v tejto súvislosti apeloval na predsedu EP, Hansa-Gerta Pötteringa, aby na nadchádzajúcom zasadaní Európskej rady tlmočil tento názor jej členom.
Za ideálny rámec považuje ekonomiku s pravidlami a sociálne trhové hospodárstvo.
Predseda Socialistickej skupiny v Európskom parlamente Martin SCHULZ (PES, DE) poukázal na stratené miesta, ohrozené podniky a ekonomiky.
Uznesenia podľa neho nestačia, solidarita je kľúčová: solidarita medzi ľuďmi, solidarita medzi členskými štátmi, solidarita medzi členmi EMÚ a štátmi, ktoré nie sú členmi eurozóny.
Je potrebné presadiť transparentnosť a kontrolu finančného sektora tak, aby sa obdobná kríza už neopakovala.
Kľúčovým problémom, ktorý si vyžaduje akútnu pozornosť a riešenie sú daňové raje.
Opatrenia na záchranu ekonomík sú podľa predsedu Schulza platené z daní nízko a stredne príjmových skupín, ktorí takto zachraňujú svoje štáty, kým manažéri veľkých bánk si ukladajú svoje peniaze v daňových rajoch a daňovej povinnosti sa tak vyhýbajú.
Líder Skupiny Aliancie liberálov a demokratov Graham WATSON (ALDE, UK) poblahoželal autorom správ, nakoľko mal pocit, že sa dívajú na krízu z pragmatického hľadiska a sústreďujú sa na riešenie zamestnanosti.
Vyzval tiež Radu, aby sa nebála prijať potrebné kroky súvisiace s otázkami zamestnanosti a kohéznej politiky.
Vyjadril podporu Lisabonskej stratégii, keď vyhlásil, že počas krízy budú trpieť najviac práve tie štáty, ktoré tento projekt doteraz ignorovali.
Podľa Watsona čaká Úniu po hasení skutočná reforma finančného systému, ktorá je nevyhnutná na zamedzenie opakovania sa krízy.
EÚ podľa neho musí vytvoriť systém, ktorý bude otvorený a spravodlivý pre všetkých.
V tejto súvislosti vyzval na užšiu spoluprácu Rady, Komisie a Parlamentu.
Spolupredsedníčka Únie za Európu národov Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) zdôraznila potrebu posilnenia dohľadu nad bankovým sektorom, pričom je podľa nej potrebné mať k dispozícii viac údajov o aktívach, ktoré sa nachádzajú v bankách.
Podpora malých a stredných podnikov, ktoré trpia v dôsledku nespravodlivej súťaže, je podľa poslankyne Muscardini kľúčová.
Ide najmä o zabezpečenie ich prístupu k úverom a zvýšenie ich mobility.
MSP majú v súčasnosti o 50 % menej objednávok a dospel čas na reálne riešenia, zdôraznila poslankyňa.
Za skupinu Zelených/Európsku slobodnú alianciu pripomenula poslankyňa Rebecca HARMS (Greens/EFA, DE), že ešte nedávno sa bilancovali úspechy EÚ a dnes sa prebúdzame v hlbokej kríze.
Hodnotenie Lisabonskej stratégie označila za neúprimné.
Pripomenula, že EP vyzval pred rokom Komisiu na stabilizáciu bankového sektora, Komisia však na jeho návrh nereagovala a dodnes sa o ňom iba diskutuje.
Regulácia je podľa nej potrebná, súvisí však s komplexnou reformou bankového systému.
Na záver vyjadrila poľutovanie nad tým, že cieľ trvalo-udržateľného rozvoja ostáva len na papieri.
Za Konfederatívnu skupinu Európskej zjednotenej ľavice - Nordickej zelenej ľavice vystúpil Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL, CZ), podľa ktorého ekonomická kríza, ktorá sa prejavila len niekoľko rokov po prijatí Lisabonskej stratégie ukazuje, že doterajšia politika, ktorá podporuje akumuláciu ziskov veľkých finančných skupín, bola nesprávna.
Rada by sa mala zamerať na vytvorenie európskej stratégie pre solidaritu a udržateľný rozvoj a na nový súbor sociálnych, hospodárskych a environmentálnych politík na podporu investícií.
Poslanec Maštálka sa zároveň vyslovil proti presídľovaniu firiem a vyzval Radu na vytvorenie regulačného rámca, ktorý by takéto konanie penalizoval.
Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) za skupinu Nezávislosť/demokracia v reakcii na predchádzajúcich predrečníkov odmietol solidaritu ako politiku, na ktorú nie sú prostriedky a ktorá je neprijateľná pre daňových poplatníkov národných štátov.
Silné ekonomiky, ako Francúzsko, Nemecko, či Veľká Británia nemôžu podľa neho dotovať krajiny východnej Európy.
Odmietol prehlbovanie "európskosti", na ktorú podľa neho nemajú poslanci, po jasnom posolstve voličov vo Francúzsku, Holandsku a najnovšie aj Írsku, najmenšie právo.
V tejto rozprave vystúpil aj slovenský europoslanec Sergej KOZLÍK (NA, SK).
"Západná Európa rada hovorí o potrebe pomôcť krajinám stredovýchodnej Európy pri prekonávaní krízy.
Avšak tými istými ústami, presnejšie ústami p.
Sarkozyho, hovorí o týchto krajinách ako o čiernej diere, ktorá predstavuje pre Európsku úniu riziko.
Odmietam takúto triviálnu paušalizáciu problému, ktorý sa úplne rovnakou mierou dotýka aj západných krajín.
Dôsledkom takýchto vyjadrení je pokles dôvery v inštitúcie krajín stredovýchodnej Európy a miesto pomoci predstavuje nôž do chrbta.
Minulý týždeň európski lídri odmietli protekcionizmus, ktorý by znamenal vytvorenie novej železnej opony v zjednotenej Európe.
Na druhej strane však Európska komisia potvrdila mohutnú štátnu pomoc pre francúzske automobilky.
Nerovnaký, diskriminačný prístup sa však prejavuje aj v ďalších oblastiach - vypuklé je to najme v poľnohospodárstve.
Európa sa stáva dvojtvárna a euroskeptikom kvitnú ruže."
xxx
Plán európskej hospodárskej obnovy
Európsky parlament dnes schválil Plán európskej hospodárskej obnovy, v ktorom kladie dôraz na význam koordinovaného postoja na európskej úrovni.
Cieľom je predísť tomu, aby sa riešenie krízy obmedzilo na súbor rôznych vnútroštátnych plánov finančnej stability a hospodárskej obnovy, ktorý by mohol viest k rozporom a ďalším nákladom, a tak narušiť jednotný trh, Hospodársku a menovú úniu a oslabiť Európu ako celosvetového činiteľa.
Európsky parlament v správe, ktorú vypracovala poslankyňa Elisa FERREIRA (PES, PT), zdôrazňuje, že hlavnou prioritou plánu európskej hospodárskej obnovy musí byť podpora hospodárstva a konkurenčných trhov, aby sa nezvyšovala nezamestnanosť a vytvorili sa nové pracovné miesta.
EP ďalej odporúča predovšetkým uvoľnenie európskych fondov, lepší systém dohľadu nad finančnými trhmi, nový globálny finančný regulačný rámec a obmedzenie daňových rajov.
Riešenie ekonomických problémov, obnovenie dôvery vo finančný sektor
Jednou z priorít koordinovanej akcie na európskej úrovni je zaručenie minimálnej životnej úrovne všetkých občanov EÚ.
Správa vyzýva na prijatie potrebných opatrení na podporu aktívneho pracovného trhu a sociálneho zapojenia.
Poslanci sú presvedčení, že je nutné prijať európsky pakt pre zamestnanosť.
V tomto ohľade podporujú návrh Komisie na širšie využitie prostriedkov z Európskeho sociálneho fondu a z Fondu pre prispôsobenie sa globalizácii.
Domnievajú sa, že potreba zabezpečenia prístupu k úverom pre fyzické, ako aj právnické osoby, najmä však pre malých a stredných podnikateľov, je dostatočným dôvodom pre súčasný výnimočný zásah orgánov verejnej moci do finančného systému.
Poslanci očakávajú, že jarná Európska rada sa dohodne na konkrétnych opatreniach na podporu tvorby pracovných miest a proti zvyšovaniu nezamestnanosti.
Účinnejšie regulačné a kontrolné štruktúry
Parlament zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu Európskej centrálnej banky (ECB) a umožniť jej sledovať finančnú stabilitu v eurozóne, najmä v súvislosti s dohľadom nad bankovým sektorom celej EÚ.
Záchranný balíček pre banky by podľa EP nemal byť bez podmienok a mal by zaisťovať menové stimuly, prísľub poskytovanie úverov, reštrukturalizáciu odvetvia a ochranu podmienok sociálnej politiky výmenou za pomoc pre bankový sektor.
Koordinácia ekonomických aktivít
S cieľom zabezpečiť lepšiu koordináciu žiadajú poslanci zavedenie záväzných pravidiel pre národné vlády, podľa ktorých by boli povinné konzultovať Komisiu a ďalšie členské štáty skôr, ako príjmu významné ekonomické rozhodnutia.
Prijatý text taktiež vyzýva, aby EÚ zaujala globálny prístup k solidarite.
Poslanci odporúčajú, aby Komisia revidovala a upevnila všetky nástroje na stabilizáciu zasiahnutých členských štátov, vrátane stabilizácie úrokových sadzieb, aby bolo možné rýchlo zaviesť účinné opatrenia v oblasti sociálneho zabezpečenia a prijať súbory opatrení zameraných na riešenie krízy.
Členovia EP sú znepokojení tým, že príspevok Spoločenstva na plán hospodárskej obnovy predstavuje 30 miliárd EUR (čo predstavuje zhruba 0,2 % európskeho HDP), pričom ostatných 170 miliárd eur sa má rozdeliť medzi členské štáty podľa ich rôznych kapacít na zvládnutie krízy.
Preto poslanci volajú po novej silnej iniciatíve na úrovni EÚ, aby sa zamedzilo riziku konfliktu medzi rôznymi národnými postupmi.
S cieľom zaistiť nevyhnutnú flexibilitu vyzýva EP k posilnenia rozpočtu EÚ tak, že bude prehodnotená jeho výška a štruktúra výdajov.
Podpora pre sankcie voči daňovým rajom
EP jednoznačne podporuje rozhodnutie európskych členov G-20 zakročiť raz a navždy proti daňovým rajom a nespolupracujúcim jurisdikciám prijatím balíčka sankcií a jeho schválením na londýnskom summite.
Poslanci odporúčajú, aby EÚ prijala vlastný rámec k obmedzeniu spolupráce s týmito jurisdikciami.
Koordinovaný prístup na svetovom trhu
EÚ by mala hrať rozhodujúcu úlohu predovšetkým pri vytváraní nového celosvetového regulačného rámca pre finančný sektor, a to najmä počas nadchádzajúcich rokovaniach G-20 a na pôde Fóra pre finančnú stabilitu (FSF) a Medzinárodného menového fondu (MMF).
20090310IPR51420 Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní prostredníctvom vyhľadávača tu Zástupcovia Rady a Komisie (audiozáznam) Predsedovia jednotlivých politických skupín (audiozáznam)
SK
1
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=SK
SK
2
MULTIMEDIA
20090311MLT51506.asf
SK
3
MULTIMEDIA
20090311MLT51510.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
