A6-0031/2008
4.2.2008
SPRÁVA
o situácii žien vo vidieckych oblastiach EÚ
(2007/2117(INI))
Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
Spravodajkyňa:
Christa Klaß
PE 396.436v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................11
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................15
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o situácii žien vo vidieckych oblastiach EÚ
( 2007/2117(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na Zmluvu o ES, najmä na jej články 3 a 13,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady č. 2006/144/ES z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programové obdobie 2007 – 2013)
Ú. v.
EÚ L 55, 25.2.2006, s.
20. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EPFRV)
Ú. v.
EÚ L 277, 21.10.2005, s.
1. ,
– so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1974/2006 z 15. decembra 2006, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)
Ú. v.
EÚ L 368, 23.12.2006, s.
15. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky
Ú. v.
EÚ L 209, 11.8.2005, s.
1. ,
– so zreteľom na smernicu Rady 86/613/EHS z 11. decembra 1986 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane činnosti v poľnohospodárstve a o ochrane samostatne zárobkovo činných žien počas tehotenstva a materstva
Ú. v.
ES L 359, 19.12.1986, s.
56. ,
– so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania
Ú. v.
EÚ L 204, 26.7.2006, s.
23. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch
Ú. v.
ES L 161, 26.6.1999, s.
1. ,
– so zreteľom na uznesenie Rady z 2. decembra 1996 o zahrnutí rovnakých príležitostí pre mužov a ženy do európskych štrukturálnych fondov
Ú. v.
ES C 386, 20.12.1996, s.
1. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2003 o cieľoch rovnosti príležitostí pre mužov a ženy vo využívaní štrukturálnych fondov
Ú. v.
EÚ C 61 E, 10.3.2004, s.
370. ,
– so zreteľom na závery Rady z 22. júla 2003 o „Zamestnanosti vo vidieckych oblastiach v rámci Európskej stratégie zamestnanosti“
Ú. v.
EÚ C 186, 6.8.2003, s.
3. ,
– so zreteľom na dokument s názvom „Preskúmanie stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ (STUR EÚ) – Obnovená stratégia“
Dokument Rady 10117/2006, 9.6.2006. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie jarnému zasadnutiu Európskej rady s názvom „Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti.
Nový začiatok lisabonskej stratégie“, KOM(2005) 0024,
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom „Boj proti rozdielom v odmeňovaní žien a mužov“ ( KOM(2007)0424 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom „Zamestnanosť vo vidieckych oblastiach: odstránenie rozdielov v oblasti zamestnanosti“ ( KOM(2006)0857 ) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie ( SEK(2006)1772 ),
– so zreteľom na publikáciu „Ženy aktívne vo vidieckom rozvoji: Zaistenie budúcnosti vidieckej Európy“
Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo, Európska komisia 2000 ,
– so zreteľom na štúdiu SERA – Štúdia zamestnanosti vo vidieckych oblastiach 2006,
– so zreteľom na správu z roka 2006 s názvom Rozvoj vidieka v Európskej únii – štatistické a hospodárske informácie,
– so zreteľom na závery Európskej rady z 23. a 24. marca 2000 v Lisabone o Lisabonskej stratégii zamestnanosti a rastu,
– so zreteľom na závery druhej Európskej konferencie o rozvoji vidieka z 12. – 14. novembra 2003 v Salzburgu s názvom „Sejeme zrná pre budúcnosť vidieka – budovanie politiky, ktorou by sa dosiahli naše ambície“,
– so zreteľom na správy Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound) o „Prvom európskom prieskume o kvalite života: Rozdiely vidiek – mesto“, „Sociálny kapitál a tvorba pracovných miest vo vidieckej Európe“, „Podnikanie žien vo vidieckych oblastiach“,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/600/ES z 12. júla 2005 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov
Ú. v.
EÚ L 205, 6.8.2005, s.
21. ,
– so zreteľom na Spoločnú správu o sociálnej ochrane a sociálnom začlenení 2007
Dokument Rady 6694/2006, 23.2.2007. ,
– so zreteľom na Európsky pakt pre rovnosť pohlaví prijatý Európskou radou v Bruseli 23. a 24. marca 2006,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 25. júna 1993 o hodnotení neplatenej práce žien
Ú. v.
ES C 194, 19.7.1993, s.
389. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 3. júla 2003 o ženách vo vidieckych regiónoch Európskej únie v kontexte hodnotenia spoločnej poľnohospodárskej politiky SPP v polovici obdobia
Ú. v.
EÚ C 74 E, 24.3.2004, s.
882. a na svoje uznesenie z 13. marca 2007 o ceste k rovnosti žien a mužov (2006 – 2010)
Ú. v.
EÚ C 301 E, 13.12.2007, s.
56. ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A6-0031/2008 ),
A. keďže z európskeho pohľadu sa vidieckymi oblasťami
Definícia vidieckych oblastí aplikovaná v tomto uznesení bola vypracovaná v súvislosti s rozhodnutím 2006/144/ES.
Komisia zásadne používala metodiku OECD.
Metodika OECD je postavená na hustote obyvateľstva (OECD, Vytvorenie vidieckych ukazovateľov pre formovanie teritoriálnej politiky, Paríž, 1994).
Je založená na dvojfázovom postupe: Po prvé, miestne celky (napr. municipality) sa považujú za vidiecke ak ich hustota obyvateľstva je menej ako 150 obyvateľov na kilometer štvorcový.
Následne, regióny (napr. NUTS 3 alebo NUTS 2) sú zatriedené do jednej z 3 kategórií:
· Prevažne vidiecky región (VR): ak viac ako 50 % obyvateľstva regiónu žije vo vidieckych obciach (menej ako 150 obyvateľov / km2)
· Medziregión (MR): ak 15 % až 50 % obyvateľstva regiónu žije vo vidieckych obciach
· Prevažne mestský región (PM): ak menej ako 15 % obyvateľstva žije vo
vidieckych obciach.
1 284 regiónov NUTS 3 v rámci EÚ-27 je zhruba rovnomerne rozdelených medzi tromi vidiecko-mestskými kategóriami.
Komisia v súčasnosti pracuje na alternatívnych definíciách, ktoré lepšie zobrazia rôznorodosť výrazne vidieckych oblastí, vrátane prímestských oblastí. zaoberá spoločná poľnohospodárska politika (SPP); keďže toto uznesenie sa týka druhého piliera SPP, t. j. rozvoj vidieka, a keďže je potrebné zohľadniť aj sociálnu a hospodársku politiku,
B. keďže jedným z hlavných cieľov Európskej únie v oblasti politiky rozvoja vidieka je zlepšenie kvality života vo vidieckych oblastiach a podpora rôznorodosti hospodárskych činností,
C. keďže zatraktívnenie vidieckych oblastí si vyžaduje podporu udržateľného, integrovaného rastu a vytvorenie nových možností zamestnania, najmä pre ženy a mladých ľudí, rovnako ako poskytovanie vysoko kvalitných zdravotníckych a sociálnych služieb,
D. keďže momentálne hospodárske a sociálne zmeny vo vidieckych oblastiach neovplyvňujú všetky ženy rovnako, ale niektorým poskytujú možnosti a iným spôsobujú značné výzvy a problémy,
E. keďže lisabonské ciele týkajúce sa tvorby rastu a podpory sociálneho trhového hospodárstva môžu byť splnené len prostredníctvom plného využitia značného potenciálu žien na pracovnom trhu vo vidieckych aj mestských oblastiach,
F. keďže práca žien sa často považuje za neobmedzený prírodný zdroj, ktorý možno využívať, a keďže nespravodlivé rozdelenie pracovného trhu je čoraz nepružnejšie,
G. keďže miery zamestnanosti mužov a žien sú nižšie vo vidieckych oblastiach, navyše, veľa žien sa nikdy nestane aktívnou súčasťou trhu práce, a preto nie sú registrované ako nezamestnané, ani nie sú zahrnuté do štatistík nezamestnanosti, keďže vidiecke oblasti sú nepriaznivo ovplyvnené nedostatkom vysoko kvalitných pracovných miest,
H. opakujúc svoje stanovisko, že vykonávanie smernice 86/613/ΕHS až doteraz nebolo účinné, ani nesplnilo pôvodné ciele smernice, najmä tie ciele, ktoré sa týkali zlepšenia postavenia pomáhajúceho manželského partnera,
I. keďže veľa žien vo vidieckych oblastiach sa zaoberá prácou porovnateľnou s profesionálnou činnosťou, za ktorú však nemajú adekvátne uznanie, ochranu, ani plat,
J. keďže len malý počet žien vlastní poľnohospodárske podniky – typicky malé hospodárske prevádzky s nízkou ziskovosťou – a väčšina žien na vidieku pracuje po boku svojich mužských spoločníkov (otcovia, bratia alebo manželia), ktorí majú výlučné vlastnícke práva na podnik (zameraný na poľnohospodársku alebo živočíšnu produkciu),
K. keďže existuje veľká rôznorodosť situácií vo vidieckych oblastiach medzi členskými štátmi a v rámci členských štátov, a preto vidiecke oblasti s rôznym rozvojovým potenciálom musia dostať adekvátnu podporu, tak ako aj ľudia, ktorí v nich žijú,
L. keďže vidiecke oblasti poskytujú vysokú kvalitu života pre rodiny s deťmi a pre starších ľudí, ale ešte stále čelia širokej škále výziev ako je nedostatok možností vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach, nedostatok sietí sociálnych služieb, napríklad dostatočného počtu vhodných zariadení pre starostlivosť o deti, podporných služieb a starostlivosti pre starších, chorých alebo postihnutých ľudí a napätie pochádzajúce z pretrvávajúcej reštrukturalizácie poľnohospodárstva a opatrení na ochranu životného prostredia,
M. keďže značný príspevok žien k lokálnemu a komunálnemu rozvoju sa primerane neodráža na ich účasti v príslušných rozhodovacích procesoch,
N. keďže ženy väčšinou dobrovoľne pracujú v dobrovoľníckych činnostiach v rámci ich rodiny alebo v súvislosti s ich rodinou a rodina predstavuje základnú spoločenskú jednotku,
O. keďže vidiecke oblasti sú mimoriadne ovplyvnené starnutím obyvateľstva, nízkou hustotou obyvateľstva a v niektorých oblastiach i vyľudňovaním,
P. keďže vysťahovávanie žien v ekonomicky činných vekových skupinách naďalej spôsobuje určitú mieru „maskulinizácie“ vidieckeho obyvateľstva s negatívnym dopadom na kvalitu života spoločnosti a na demografický vývoj,
Q. keďže ženy najmä vo vidieckych oblastiach strávia veľa času vozením svojich detí a iných členov rodiny k lekárom, do škôl a na športy, a keďže mladí ľudia sú znevýhodnení nedostatkom lokálnych služieb verejnej dopravy, a preto majú menej možností nájsť odborné vzdelanie alebo prácu,
R. so zreteľom na väčšie prekážky v prístupe k informačným a komunikačným technológiám vo vidieckej oblasti, najmä pre ženy,
S. keďže vidiecke oblasti poskytujú reálne možnosti pokiaľ ide o ich potenciál rastu v nových sektoroch a poskytovanie vidieckych rekreačných služieb, remeselných činností a cestovného ruchu, ktoré väčšinou prevádzkujú ženy, a že tento potenciál je dôležitým ekonomickým faktorom pre málo rozvinuté oblasti, ktoré sú ale zaujímavé z hľadiska krajiny,
T. keďže viac pozornosti by sa malo venovať rozpočtu vzhľadom na pohlavie s cieľom efektívnej správy vidieckych rozvojových programov a najmä lepšie zameranie financovania na osobitné potreby žien v týchto oblastiach,
U. keďže odstránenie nerovností a podpora rovnakých príležitostí mužov a žien sú hlavnými cieľmi nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999,
1. je presvedčený, že začlenenie hľadiska pohlaví do sektora vidieka je kľúčovou stratégiou nielen pre podporu rovnosti medzi ženami a mužmi, ale aj pre hospodársky rast a pre udržateľný rozvoj vidieka;
2. vyzýva Komisiu, aby vylepšila štatistické údaje a informácie týkajúce sa tohto javu a aby analyzovala typy, hlavné dôvody a dôsledky vysťahovávania z vidieckych oblastí v EÚ; vyzýva členské štáty, aby vytvorili stratégie zamerané na obmedzenie vysťahovávania najmä vysoko vzdelaných žien z vidieckych oblastí;
3. vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s miestnymi orgánmi verejnej správy a podnikmi vytvorili stimuly pre participáciu žien v pracovnom procese, najmä odstránením akejkoľvek diskriminácie voči ženám na pracovnom trhu, s cieľom zaoberať sa problémom chudoby a sociálneho vylúčenia vo vidieckych oblastiach; konštatuje, že chudoba je rozšíreným problémom vidieckych komunít, najmä v nových členských štátoch;
4. vyzýva členské štáty, aby prijali vhodné opatrenia pre samostatne zárobkovo činné ženy, pokiaľ ide o materskú dovolenku a práceneschopnosť;
5. vyzýva Komisiu, aby poskytla štatistiky chudoby a sociálneho vylúčenia, rozdelené nielen podľa pohlavia a veku, ale aj so zohľadnením vidieckych a mestských oblastí;
6. vyzýva členské štáty, aby podporili prechod z poľnohospodársky založených vidieckych oblastí na vidiecke oblasti so širším hospodárskym zameraním;
7. vyzýva členské štáty, aby vykonávali politiky vedúce k zlepšeniu všeobecných životných podmienok žien vo vidieckych oblastiach a k zabezpečeniu budúcnosti vidieckych oblastí poskytovaním dostupných vidieckych služieb, t. j. poštových služieb, širokopásmových služieb a nových služieb aplikovanej technológie, kultúrnych a športových centier, požiarnych zborov a všeobecných verejných služieb;
8. vyzýva členské štáty, aby podporili podnikanie žien, siete podnikov vedených ženami, ako napríklad modely konzultácií a vedení alebo združenia podnikateliek a aby navrhli iniciatívy zamerané na zlepšenie podnikateľského vnímania, zručností a schopností žien vo vidieckych oblastiach;
9. vyzýva Radu, Komisiu a členské štáty, aby finančne podporili inovačné opatrenia pre ženy vo vidieckych oblastiach; vyzýva Komisiu, aby zriadila projekt vytvárania sietí LEADER na výmenu skúseností a najlepších postupov;
10. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zohľadnili významnú skupinu – zvyčajne ženských – partnerov pomáhajúcich v poľnohospodárstve a v malých a stredných podnikoch (MSP), ktoré v mnohých členských štátoch nemajú dostatočný právny štatút, čo vedie k osobitným finančným a právnym problémom, čo sa týka práva na materskú dovolenku a práceneschopnosť, nadobudnutia práva na dôchodok a prístupu k sociálnemu zabezpečeniu, ako aj v prípade rozvodu;
11. vyzýva členské štáty, aby ideologicky a finančne podporili neplatenú prácu alebo dobrovoľnícku prácu;
12. zdôrazňuje, že ženy vo vidieckych oblastiach sú viac ovplyvnené skrytou nezamestnanosťou ako muži, a to z dôvodu modelov tradičnej úlohy a nedostatočným výskytom primeranej infraštruktúry v mnohých oblastiach, ako sú zariadenia starostlivosti o deti;
13. vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s regionálnymi orgánmi povzbudili zriaďovanie regionálnych stredísk správy zdrojov pre ženy, najmä nezamestnané ženy vo veku 25 až 60 rokov, a podporili ich úsilie k samostatnej zárobkovej činnosti alebo pri rozvíjaní služieb v rámci vlastných komunít prostredníctvom konzultácie na najnižšej úrovni a vyhodnocovania potrieb;
14. vyzýva členské štáty, aby zlepšili vzdelávacie a školiace zariadenia, ako aj zariadenia pre starostlivosť o deti, starostlivosť o starších a zdravotne postihnutých ľudí a zdravotnícke služby, najmä dostupnosť primárnej zdravotnej starostlivosti; vyzýva členské štáty, aby zaistili poskytovanie zdravotníckych a pohotovostných služieb vo vidieckych oblastiach;
15. venuje pozornosť silnému tabu v súvislosti so sexuálnym a/alebo domácim násilím na ženách a dievčatách vo vidieckych oblastiach, vyzýva členské štáty, aby prijali primerané opatrenia na zabezpečenie lepšej ochrany a podpory obetí a osôb, ktoré sa môžu stať obeťami takéhoto násilia;
16. nalieha na členské štáty, aby riešili nedostatok dobrej dopravnej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach a vypracovali pozitívne politiky na zlepšenie dostupnosti dopravy pre všetkých, najmä pre osoby so zdravotným postihnutím, keďže doprava naďalej zostáva faktorom udržujúcim sociálne vylúčenie a nerovnosť v spoločnosti, ktorý ovplyvňuje najmä ženy;
17. vyzýva Komisiu, aby v rámci revízie programov rozvoja vidieka pozorne sledovala začlenenie perspektívy rovnosti pohlaví do programov rozvoja vidieka predkladaných členskými štátmi;
18. v tejto súvislosti víta projekty ESF/EQUAL, ktorých cieľom je objasniť a zlepšiť postavenie žien v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v rámci Európskej únie podporovali takéto projekty;
19. vyzýva členské štáty, aby podporili spoločnosti, ktoré investujú do vidieckych oblastí a poskytujú ženám vysokokvalitné pracovné miesta;
20. vyzýva inštitúcie EÚ, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby podporovali konanie fór na výmenu poznatkov alebo podobné činnosti, a to na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni s osobitným zreteľom na situáciu žien vo vidieckych oblastiach;
21. poukazuje na skutočnosť, že ženy sú nedostatočne zastúpené vo formálnych vedúcich pozíciách na vidieku alebo v regióne, napriek skutočnosti, že zohrávajú dôležitú úlohu v tzv. neformálnej komunite, kde ženy často hrajú významnú úlohu v sociálnom živote komunity tým, že ovplyvňujú vznik sociálneho kapitálu prostredníctvom zapojenia sa do neformálnych sociálnych sietí (napr. v rámci dobrovoľnej činnosti v komunitách alebo rôznych tematických združení);
22. vyzýva príslušné vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, aby povzbudili účasť žien v miestnych akčných skupinách a rozvoj miestnych partnerstiev v rámci osi Leader a zabezpečili rodovo vyváženú účasť v ich správnych radách;
23. ľutuje skutočnosť, že Komisia nereagovala na vyššie spomenuté uznesenie Parlamentu z 3. júla 2003 uskutočnením podrobnej revízie smernice 86/613/ΕHS, a to i napriek tomu, že sama Komisia uznala, že doterajšie uplatňovanie tejto smernice nebolo účinné a že sa dosiahol minimálny pokrok v oblasti uznania práce a poskytovania primeranej ochrany pre pomáhajúcich manželských partnerov osôb vykonávajúcich samostatnú zárobkovú činnosť alebo poľnohospodársku činnosť v členských štátoch; opäť vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2008 predložila revidovanú smernicu zabezpečujúcu ženám pomáhajúcim v poľnohospodárskych podnikoch a v MSP samostatné sociálne a dôchodkové práva;
24. navyše, hlboko ľutuje skutočnosť, že sa Komisia ešte konkrétne nezaoberala predchádzajúcimi uzneseniami Parlamentu o situácii manželských partnerov, ktorí pomáhajú osobám so samostatnou zárobkovou činnosťou, ktoré obsahovali žiadosť o:
– povinnú registráciu pomáhajúcich manželských partnerov tak, aby už viac neboli neviditeľnými pracovníkmi;
– povinnosť pre členské štáty prijať potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby pomáhajúci manželskí partneri mali možnosť uzavrieť zdravotné poistenie, nárok na starobný dôchodok, dávky v materstve, náhradné služby a dávky v invalidite;
25. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a výkonným a voleným orgánom zodpovedným za rovnosť príležitostí na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni v členských štátoch.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Úvod
Život žien vo vidieckych oblastiach vytvára množstvo príležitostí i problémov.
Rozvoj vidieckych oblastí nemôže byť založený len na poľnohospodárstve, na podporu funkčného udržateľného rozvoja vidieka je nevyhnutná diverzifikácia v rámci poľnohospodárskeho sektora i mimo neho
Záverečné vyhlásenie „Sejeme zrná pre budúcnosť vidieka – budovanie politiky, ktorou by sa dosiahli naše ambície“, Európska konferencia o rozvoji vidieka, 12. – 14. novembra 2003, Salzburg. .
Podľa odhadov Európskej komisie zahŕňajú vidiecke oblasti 92 % územia a 56 % obyvateľstva Európskej únie.
Sú prekvapivo rôznorodé z hľadiska sociálnej a hospodárskej štruktúry, geografie a kultúry.
Vidiecke ekonomiky produkujú 45 % hrubej pridanej hodnoty a poskytujú 53 %pracovných miest, ale zvyčajne zaostávajú za nevidieckymi oblasťami z hľadiska niekoľkých sociálno-ekonomických ukazovateľov
Hodnotenie vplyvu. .
Vidiecke oblasti poskytujú skutočné možnosti, pokiaľ ide o potenciál rastu v nových odvetviach, poskytovanie vidieckych rekreačných služieb a cestovného ruchu, príťažlivosť ako miesta pre život a prácu, úlohu ako rezervoár prírodných zdrojov a veľmi hodnotných krajín, ich usadlosti s bohatými historickými a architektonickými pamiatkami a chránenými oblasťami ako sú regionálne a národné parky.
Procesy globalizácie majú v rôznych vidieckych oblastiach odlišné dôsledky, ktoré vedú k reštrukturalizácii a úpadku poľnohospodárskeho odvetvia, rastu odvetvia služieb a zvýšenému dôrazu na technológiu.
Tieto pretrvávajúce hospodárske a sociálne zmeny vplývajú na ženy.
Vidiecke ženy nie sú homogénnou skupinou; preto ich tieto zmeny ovplyvňujú rôznym spôsobom.
Ich konkrétna situácia závisí od rôznych faktorov: potreby a záujmy žien sa líšia tak, ako sa líšia možnosti a výzvy, ktorým čelia.
Dňa 20. februára 2006 prijala Európska rada strategické usmernenia pre rozvoj vidieka.
Pri plnení priorít stanovených v usmerneniach, najmä pri zlepšovaní kvality života vo vidieckych oblastiach, podpore diverzifikácie vidieckej ekonomiky a zlepšení konkurencieschopnosti vidieckych oblastí hrá kľúčovú úlohu plné zapojenie žien a príspevok žien k revitalizácii miestnych komunít, založenie nových podnikov a maximalizácia ľudských zdrojov.
Navyše je pre udržateľnosť rozvoja vidieka podstatné zabezpečiť, aby ženy a muži mali rovnaké príležitosti.
Podľa cieľov stanovených na zasadaní Európskej rady v Lisabone v roku 2000, by sa Európska únia do roka 2010 mala stať najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou udržateľného hospodárskeho rastu, zároveň s kvantitatívnym a kvalitatívnym zlepšením v zamestnanosti a väčšej sociálnej súdržnosti.
Dosiahnutie lisabonských cieľov v oblasti zamestnanosti si vyžiada ďalšie zvýšenie úsilia členských štátov, najmä pokiaľ ide o prístup žien na pracovný trh.
Ženy hrajú kľúčovú úlohu v sociálno-politickom, sociálnom, hospodárskom a environmentálnom rozvoji vidieckych oblastí.
Európskej vidiecke oblasti musia naplno využiť ich potenciál, ináč riskujú zaostávanie v plnení lisabonských cieľov, a to najmä najvzdialenejšie a najpoľnohospodárskejšie oblasti.
Problematika
Napriek prevahe mestských oblastí a pozornosti, ktoré metropoly dostávajú v prejavoch volených zástupcov, výkonnej moci, orgánov s rozhodovacími právomocami na vnútroštátnej, miestnej, mestskej a regionálnej úrovni a zo strany médií, väčšia časť sociálneho a hospodárskeho života prebieha vo vidieckych oblastiach.
Hoci mestá nepochybne prispievajú k dosiahnutiu cieľov stanovených v lisabonskej agende, udržateľný rozvoj vidieckych oblastí poskytuje možnosti, ktoré sú životne dôležité pre rast hospodárstva EÚ.
Podľa ukazovateľov je miera zamestnanosti mužov aj žien vo vidieckych oblastiach nižšia.
Navyše, v mnohých krajinách EÚ je nezamestnanosť spojená s nedostatočnou diverzifikáciou pracovných miest častejšou u žien ako u vidieckych mužov.
Miera tradične ženskej aktivity je nižšia vo vidieckych oblastiach, keďže ženy, ktoré pracujú na farmách sa nie vždy započítavajú do pracovnej sily a v porovnaní s mestskejšími oblasťami tu existuje menej platených pracovných príležitostí.
Vidiecke oblasti prechádzajú demografickými, sociálnymi a kultúrnymi zmenami.
Starnutie obyvateľstva, ktoré je dôležitým problémom v celej Európe, je obzvlášť badateľné v prevažne vidieckych oblastiach niektorých členských štátov.
Ženy prevládajú ako poskytovateľky základnej starostlivosti o deti a iné závislé osoby.
Ženy si prispôsobujú pracovný čas svojim povinnostiam pri starostlivosti a tak zažívajú negatívne krátkodobé a dlhodobé dôsledky v súvislosti s ich kariérou, príjmom a dôchodkom.
To isté sa týka aj mestských oblastí, ale tam je lepšia infraštruktúra a presuny sú obvykle kratšie, keďže je všetko viac centralizované.
Európske vidiecke oblasti sú rozmanité a zahŕňajú veľa popredných regiónov.
Niektoré vidiecke oblasti, a to najmä tie najvzdialenejšie, vyľudnené alebo závislé na poľnohospodárstve, však čelia špecifickým výzvam.
Potrebujú podporu, aby mohli v nasledujúcich rokoch čeliť problémom rastu a udržateľnosti.
Rôzne problémy majú tendenciu sa tu kumulovať: nepriaznivá demografická situácia, nižšia miera zamestnanosti a vyššia miera nezamestnanosti, nižšia úroveň príjmov, nevyvážené rozdelenie práce v rámci domácnosti, problémy pri zosúladení pracovného a rodinného života, nedostatočná technická a sociálna infraštruktúra, zabezpečenie rôznych služieb, t. j. zdravotná starostlivosť, miestna verejná doprava, zariadenia starostlivosti o deti a sociálne služby pre starších a chorých; pomalší rozvoj tretieho sektora; nedostatky v zručnostiach a ľudskom kapitále; nedostatok vzdelávacích a školiacich zariadení; nízke percento domácností s prístupom k „širokopásmovému“ internetu; nedostatok podporných podnikateľských služieb pre projekty a podniky žien; nízke investičné aktivity; nízky počet žien zapojených do rozhodovania a plánovania, atď.
V dnešnej Európe je možné pozorovať nerovnosti nielen medzi mestom a vidiekom, ale aj medzi bohatšími a chudobnejšími krajinami EÚ, kde sa nerovnosti jasne prejavujú v údajoch zo širokej škály oblastí, čo hovorí v prospech uprednostnenia potrieb nových členských štátov.
Vo vidieckych oblastiach sú rôzne skupiny žien – staré a mladé, nezamestnané a ekonomicky aktívne, ženy farmárky, ženy žijúce v centrálnych oblastiach a ženy žijúce v okrajových oblastiach – a preto sú potrebné rôzne aktivity pre rôzne skupiny žien.
V chudobnejších krajinách rozšírenej EÚ sú to vidiecke oblasti, kde je nedostatok najzreteľnejší
Prvý Európsky prieskum kvality života: rozdiely medzi mestom a vidiekom. .
Potenciálnym problémom je tu možnosť, že sa vidieckejšie a odľahlejšie regióny nových členských štátov budú považovať za oblasti s obmedzeným potenciálom rastu a nedostanú svoj podiel investícii; a to i napriek tomu, že, ako dosvedčujú dôkazy, to môžu byť práve tie oblasti, kde ľudia trpia najväčším nedostatkom a najnižšou kvalitou života.
Táto situácia prispieva na mnohých miestach k pokračujúcemu vysťahovávaniu najmä mladých a dobre vzdelaných ľudí.
Keďže väčšinu odchádzajúcich tvoria ženy, má to negatívny dopad na sociálny život vidieckej oblasti a vidiecku ekonomiku.
Odchod navyše prispieva k zhoršeniu viacerých „komunálnych domácností“.
Inštitúcie sociálnej infraštruktúry a služby vo verejnom záujme sú značne narušené.
Okrem straty obyvateľstva ohrozuje strednodobý až dlhodobý rozvoj týchto regiónov zreteľne nižšia miera pôrodnosti.
Odporúčania
Ženy vo vidieckych oblastiach potrebujú zvláštnu politickú pozornosť.
Spravodajkyňa žiada o skutočnú podporu pre miestne iniciatívy, komunitné akcie a integrovaný prístup k rozvoju vidieka so zameraním na ženy.
Začlenenie hľadiska pohlaví do vidieckeho sektora musí byť kľúčovou stratégiou nielen pre podporu rovnosti medzi ženami a mužmi, ale aj pre udržateľný hospodársky rast.
Kľúčovými sú konkrétne opatrenia, zamerané na zistenie a riešenie naliehavých problémov a potrieb, ktorým čelia ženy vo vidieckych oblastiach.
Spravodajkyňa zdôrazňuje, že sa v prvom rade musí zvýšiť povedomie spoločnosti o nevýhodách žien vo vidieckych oblastiach.
Spravodajkyňa ďalej žiada o nutné zohľadnenie rovnosti pohlaví pri hodnotení dosahu politík EÚ týkajúcich sa rozvoja vidieka a pri všetkých rozpočtových procesoch spojených s uplatnením týchto politík.
Na vyváženie nevyváženého stavu musia ďalej byť zavedené finančné stimuly, ktoré povzbudia miestne orgány k presadzovaniu konkrétnych opatrení.
Vidiecke ženy sú všade v menšine pri rozhodovaní a plánovaní.
Nízka úroveň účasti žien pri rozhodovaní nevyhnutne vedie k predsudkom v prioritách.
Výzvou pre programy rozvoja vidieka je identifikácia obmedzení, ktoré ženám bránia v plnej účasti v hospodárskom a verejnom živote na miestnej úrovni a vypracovanie konkrétnych iniciatív v ich prospech.
Je dôležité podporiť rozvoj sietí, ktoré môžu veľa dosiahnuť z hľadiska zlepšenia pracovných príležitostí žien, napríklad zriaďovanie regionálnych stredísk správy zdrojov pre ženy, ktoré by zamerali svoju snahu v prospech posilnenia postavenia žien, najmä nezamestnaných žien vo veku 25 až 60 rokov a podporili ich úsilie k samostatnej zárobkovej činnosti alebo pri rozvíjaní služieb v rámci vlastných komunít prostredníctvom konzultácie na najnižšej úrovni a vyhodnocovania potrieb.
Diverzifikácia je potrebná pre rast a udržateľný rozvoj zamestnanosti vo vidieckych oblastiach.
Je dôležité posilniť vstup a zapojenie žien do nových hospodárskych oblastí, ako napr. telekomunikácie, služby pre voľný čas a zlepšenie životného prostredia.
Vstupom do samostatnej zárobkovej činnosti a zakladaním podnikov môžu byť ženy na čele inovácie a diverzifikácie vo vidieckych oblastiach.
Cestovný ruch, remeslá a poskytovanie vidieckych rekreačných služieb sú v mnohých oblastiach rastovými odvetviami a ponúkajú príležitosti pre diverzifikáciu poľnohospodárskych činností na farmách a rozvoj mikropodnikov v širšom zmysle vidieckeho hospodárstva.
Pri podpore odborného vzdelávania, informovanosti a podnikania by sa mali zohľadniť osobitné potreby žien.
Okrem toho by mal pokračovať úspešný program LEADER, keďže pomohol mnohým ženám rozvinúť platené činnosti v oblasti cestovného ruchu, remesiel a regionálnych produktov.
Zladeniu práce s rodinným životom vo vidieckom prostredí bráni vzdialenosť medzi bydliskom, pracoviskom a rôznymi službami.
Vzhľadom na nerovné rozdelenie domácich prác v rámci páru, je žena často konfrontovaná s problémom zladenia práce s rodinným životom.
EÚ by mala podporiť členské štáty, aby presadzovali zladenie pracovného a rodinného života vo vidieckych aj v mestských oblastiach, najmä v hospodársky málo rozvinutých vidieckych oblastiach, v úzkej spolupráci s komunitami podporovaním prístupu k pracovným miestam, predovšetkým komunitným pracovným miestam, a to rozvojom externej pomoci pre prácu v domácnosti a uľahčením prístupu k rôznym prostriedkom komunikácie.
Zatiaľ čo tieto prvky patria do verejnej oblasti, jeden dôležitý prvok súvisí so zmenou sociálneho správania sa a týka sa rozdelenia domácich prác medzi ženy a mužov.
Toto je individuálna záležitosť, ale celkový spoločenský rozvoj to musí napomôcť.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
28.1.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
27
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Edit Bauer, Lívia Járóka, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Esther De Lange, Astrid Lulling, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Anna Záborská, Edite Estrela, Lissy Gröner, Pia Elda Locatelli, Christa Prets, Teresa Riera Madurell, Anne Van Lancker, Siiri Oviir, Hiltrud Breyer, Věra Flasarová, Eva-Britt Svensson
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Elisabeth Jeggle, Christa Klaß, Gabriela Creţu, Anna Hedh, Marusya Ivanova Lyubcheva,
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Petru Filip, José Ribeiro e Castro, Eva Lichtenberger
