Európsky parlament súhlasí so vstupom SR do eurozóny
Euro
Slovensko
2008-07-15 - 15:59
V EP sa diskutovalo o vstupe SR do Eurozóny Počas hlasovania dňa 17. júna europoslanci pomerom hlasov 579:17:86 súhlasili so vstupom Slovenska do eurozóny.
Parlament o tejto oblasti rozhodoval v rámci konzultačného postupu, to znamená, že hlasovanie predstavuje jeho oficiálny postoj, hoci na proces prijatia jednotnej meny nemá priamy vplyv.
EP v prijatej správe zaujal kladný postoj k prechodu z koruny na euro a ocenil uskutočnené reformy, na čom sa tiež zhodli všetci rečníci v rozprave uskutočnenej pred hlasovaním.
Správa EP o vstupe Slovenska do eurozóny, ktorú pre plénum vypracoval maltský poslanec David CASA (EPP-ED, MT), podporila prijatie jednotnej európskej meny od 1. januára 2009 a súhlasila s Európskou komisiou, že Slovensko splnilo požadované maastrichtské kritériá.
Jej text zároveň zdôraznil, že je potrebné vyvíjať ďalšie úsilie zamerané na zníženie miery inflácie a tiež pokračovať v štrukturálnych hospodárskych reformách.
Poslanci ďalej v správe uviedli, že Európska centrálna banka identifikovala riziká súvisiace s udržateľnosťou nízkej miery inflácie a vyzvali na ďalšiu fiškálnu konsolidáciu a vyrovnaný strednodobý rozpočet.
Sociálnych partnerov okrem toho správa EP vyzvala, aby v záujme udržania nízkej inflácie udržali rast príjmov v súlade s rastom produktivity.
Prijatá správa tiež vyzvala na pokračovanie štrukturálnych reforiem v oblasti pracovnej sily, služieb a produktových trhov a slovenskú vládu požiadala o zabezpečenie konkurencieschopnosti, najmä čo sa týka citlivých sektorov, ako napr. sektoru energetiky.
Čo sa týka informovanosti verejnosti, správa EP vyjadrila obavy v súvislosti „s nízkou podporou eura medzi slovenskými občanmi“ a vyzvala preto na uskutočnenie informačnej kampane, ktorá by občanom vysvetlila všetky prínosy spoločnej meny.
Poslanci tiež spomenuli potrebu vykonania opatrení, ktoré by minimalizovali rast cien v období prechodu na novú menu a vyzvali slovenskú vládu na zriadenie observatória, ktoré by na pravidelnej týždennej báze monitorovalo vývoj cien základných tovarov.
Cieľom je podľa nich najmä poukázať na nepravdivé tvrdenia o zvyšovaní cien v súvislosti s prechodom na euro.
Napokon využili europoslanci príležitosť hlasovania na doplnenie správy o požiadavku, aby Euroskupina zlepšila koordináciu a sledovala účinnú realizáciu politických záväzkov, ktoré prijali všetci členovia eurozóny na zabezpečenie udržateľnej konvergencie.
x x x
Rozprava v pléne:
V rozprave uskutočnenej 17. júna tesne pred hlasovaním vystúpili europoslanci z rôznych krajín, vrátane siedmych slovenských europoslancov, pričom ďalší slovenskí poslanci sa k tejto téme vyjadrili v rámci vysvetlení hlasovania ( viď príspevky uvedené nižšie ).
Napriek predošlým pochybnostiam prezentovaných v médiách všetci rečníci počas rozpravy Slovensku blahoželali k tomuto kroku, pričom oceňovali úspechy uskutočnených reforiem.
Názor, že prijatie eura na Slovensku je predovšetkým zásluhou bývalej vlády Mikuláša Dzurindu, uviedli v rozprave český poslanec Ivo STREJČEK a česká europoslankyňa ROITHOVÁ .
Poľský poslanec Dariusz ROSATI poukázal na dynamickosť slovenskej ekonomiky a zagratuloval SR, že splnila všetky kritériá. „Ďakovať treba tak vláde Mikuláša Dzurindu za uskutočnené reformy, ako aj vláde Róberta Fica za to, že v tomto smere pokračovala“, uviedol.
„Kto by si bol pomyslel, že Slovensko bude prvou skutočne postkomunistickou krajinou, ktorá vstúpi do eurozóny“, uviedol liberálny poslanec Wolf KLINZ .
Slovensku k tomuto výsledku poblahoželal, no upozornil, že je potrebné sledovať ďalší vývoj „aby EÚ nezažila ďalšie Slovinsko, kde miera inflácie po prijatí eura nadobudla veľké rozmery“.
„Pred pár rokmi, keď Slovensko vstúpilo do EÚ, by si bol len málokto pomyslel, že o pár rokov vstúpi aj do Eurozóny.
Je to významný krok“, uviedol Olle SCHMIDT .
Vystúpenia slovenských europoslancov:
Europoslanec Sergej KOZLÍK (NI, SK) poukázal na "poučnosť histórie", pričom pripomenul, že v priebehu 90-tych rokov minulého storočia väčšina vtedajších členských krajín eurozóny nebola schopná plniť kritéria konvergencie.
Ako uviedol, väčšina týchto krajín mala problém s nadmernými deficitmi, verejnými financiami a s infláciou a v roku 1997 malo s dodržaním kritéria výšky verejného dlhu problém aj Nemecko.
"Nakoniec boli tolerované aj krajiny, ktoré hodnoty stanovené v kritériách vysoko prekračovali, napríklad Belgicko alebo Taliansko", zdôraznil, pričom doplnil, že niektoré štáty tvoriacej sa eurozóny pristúpili dokonca k tzv. kreatívnemu účtovníctvu, teda k operáciám, ktoré opticky vylepšovali ich hospodárske výsledky.
Uvedené problémy podľa jeho slov väčšina krajín eurozóny rieši už pod dáždnikom eura ako jednotnej a silnej meny, pričom nie všetky krajiny svoje deficity odstránili.
"Ak chce teda niekto na uchádzačov o vstup do eurozóny ukazovať prstom, mal by si dať pozor, aby si nevypichol oko", uviedol.
Slovenska republika podľa jeho slov konvergenčné kritéria nielen splnila, ale splnila ich s výrazným predstihom, pričom vývoj parametrov bol dlhodobo podrobne monitorovaný a plne transparentný.
Obavy z budúceho inflačného vývoja, ktoré vyslovila Európska centrálna banka, je podľa poslanca Kozlíka možné zovšeobecniť voči všetkým členským krajinám eurozóny.
Europoslanec Ján HUDACKÝ (EPP-ED, SK) označil vstup Slovenska do Eurozóny za prirodzené vyvrcholenie "enormnej snahy slovenských vlád, ktoré predovšetkým v rokoch 1998 až 2006 vytvorili pevný ekonomický základ prostredníctvom razantných ekonomických reforiem v oblasti financií, daní a sociálnych vecí".
Tieto reformy spolu s priamymi zahraničnými investíciami podľa jeho slov Slovensku umožňujú tešiť sa stálemu a vysokému hospodárskemu rastu.
"Kontinuita pre dosiahnutie cieľa a zodpovedné správanie sa vlád Slovenskej republiky a Národnej banky umožnili splniť všetky nevyhnutné maastrichtské kritériá pre vstup do Eurozóny bez akýchkoľvek vedľajších vplyvov, ako je skrytá inflácia či umelé posilňovanie koruny", zdôraznil.
Na margo obáv z dlhodobej udržateľnosti týchto kritérií, predovšetkým z udržania inflácie, poznamenal, že Slovensko má predpoklady plniť dlhodobo tieto kritériá za predpokladu štandardnej fiškálnej politiky a ďalších štrukturálnych reforiem.
Vývoj cien v oblasti energie a potravín podľa jeho slov ostáva celosvetovým problémom a Slovensko nebude krajinou, ktorá pôjde nad dohodnutý rámec.
Europoslankyňa Monika BEŇOVÁ (PES, SK) poukázala na to, že Slovenská republika prešla v posledných rokoch mnohými ťažkými reformami, pričom uviedla, že ich dopady na sociálne slabšie vrstvy vykompenzovala súčasná slovenská vláda.
"Aj vďaka tomu, že súčasná vláda zodpovedne a svedomito pristupovala nielen ku kompenzáciám reforiem, ale zároveň aj k napĺňaniu povinných kritérií a zabezpečeniu plynulého priebehu celkového procesu prechodu na euro k 1. januáru 2009, má dnes Slovensko jednu z najvýkonnejších ekonomík nielen v rámci Únie, a darí sa nám úspešne zvyšovať zamestnanosť", uviedla.
Všetky tieto fakty podľa jej slov nasvedčujú tomu, že ani trvalo udržateľná inflácia nebude pre Slovensko v budúcnosti neriešiteľným problémom.
Vláda SR si podľa jej slov "úprimne praje, aby zavedenie eura od januára 2009 prebehlo bez citeľnejších dopadov najmä na sociálne slabšie skupiny obyvateľstva" a s týmto cieľom už teraz pripravuje opatrenia, ktoré majú takýchto ľudí ochrániť a vytvoriť im komfortný rámec na obdobie, v ktorom bude potrebné sa na novú menu pripraviť a neskôr sa jej prispôsobiť.
"Vláda SR bude napríklad v najbližšom období rokovať o stanovení cenového moratória na základné potraviny a ďalším z takýchto krokov je aj snaha slovenskej vlády o celospoločenský konsenzus v otázke prechodu na euro.
Vláda zapojila do tohto programu regionálnu i miestnu samosprávu, odborné kruhy, občiansku spoločnosť i cirkvi", uviedla.
Jej poslanecký kolega, europoslanec Vladimír MAŇKA (PES, SK) informoval, že za posledných 6 rokov rástla slovenská ekonomika priemerným tempom viac ako 6,5 % ročne, pričom v roku 2007 dokonca viac ako 10%.
Slovensko tiež podľa jeho slov plní maastrichtské kritériá s dostatočnou rezervou vo všetkých indikátoroch, a slovenské orgány poznajú stav reálnej a nominálnej konvergencie Slovenskej ekonomiky, ako aj jej potenciálnych dopadov na budúci ekonomický a inflačný vývoj.
"Podľa názoru slovenských orgánov Slovensko konsoliduje v súlade s Paktom rastu a stability.
Podľa schváleného trojročného rozpočtu je primárnym fiškálnym cieľom dosiahnuť v roku 2010 deficit 0,8%, čo znamená splnenie strednodobého fiškálneho cieľa.
Navyše, podľa schválených východísk je cieľom dosiahnuť v roku 2011 vyrovnaný rozpočet.
To znamená rozpočtový prebytok 1,3 % bez vplyvu druhého piliera", uviedol v pléne.
Slovenská vláda podľa jeho slov prijala opatrenia, aby infláciu na Slovensku udržala a v júni schválila Modernizačný program Slovenska so štrukturálnymi reformami trhu práce, konsolidáciou verejných financií, a podporou vzdelávania, vedy a výskumu.
"Je potrebné zdôrazniť, že zástupcovia živnostníkov, podnikateľov, zamestnávateľov, odborových zväzov, dôchodcov, miest a obcí Slovenska, a bánk vyjadrujú podporu zavedenia eura na Slovensku", uviedol.
Ako tiež informoval, všetci sociálni partneri podpísali Deklaráciu, v ktorej sa zaviazali udržať rast platov v línii s rastom produktivity práce, čo podľa jeho slov výrazne prispeje k udržateľnosti inflácie na Slovensku.
Poslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK) označila zavedenie eura na Slovensku za ďalší historický krok v procese európskej integrácie, a informovala, že Stratégiu prijatia eura schválila predchádzajúca vláda pod vedením Mikuláša Dzurindu ešte v roku 2003.
"Realizovala dôležité reformy, ktoré zo Slovenska urobili hospodársky a politicky úspešnú krajinu", zdôraznila.
Na margo obáv týkajúcich sa možnosti zvýšenia inflácie po zavedení eura a potreby dodatočných kritérií monitorovania ekonomickej stability Slovenska sa vyjadrila nesúhlasne.
"Slovensko spĺňa všetky maastrichtské kritériá, ktoré sú podmienkou na prijatie eura.
Na polemiku o nastavení maastrichtských kritérií pre rýchlo rastúce ekonomiky je už neskoro.
Skôr by som chcela poukázať na dôvod zmeny centrálnej parity, ktorú nemeckí kolegovia prezentovali ako negatívny jav.
Posun centrálnej parity dvakrát reflektoval hospodársky vývoj krajiny, ktorý bol podporený predovšetkým rastom produktivity práce", uviedla v pléne.
Vo svojom vystúpení následne vyzvala vládu SR, aby zintenzívnila kampaň zameranú na občanov, predovšetkým na informovanie zraniteľných skupín obyvateľstva.
"Duálne oceňovanie by podľa môjho názoru malo byť povinné nielen 6 mesiacov pred vstupom do eurozóny, ale aspoň jeden rok ňom.
Spotrebitelia si tak budú môcť zvyknúť na hladinu cien v eurách", uviedla.
Europoslankyňa Pleštinská vystúpila aj v rámci tzv. vysvetlení hlasovania, počas ktorého uviedla, že vstup Slovenska do Eurozóny je veľkou výzvou aj pre ostatné členské krajiny, aby pokračovali v reformnom úsilí a splnili maastrichtské kritériá.
Poďakovala tiež slovenským občanom, "ktorí s nasadením svojich životov prispeli k zboreniu železnej opony, aj tým, ktorí pochopili dôležitosť reforiem, aj keď to nebolo vždy jednoduché"."
V rozprave vystúpil tiež poslanec Milan GAĽA (EPP-ED, SK), ktorý hovoril o nutnosti informovania občanov o zmenách vyplývajúcich zo zavedenia eura a o potrebe presvedčiť ich, že vstup do Eurozóny bude pre nich prínosom.
"Je dôležité vytvoriť dôveru k novej mene a uľahčiť ich orientáciu.
Viacero subjektov na Slovensku sa dobrovoľne zaviazalo k dodržiavaniu tzv. Etického kódexu pre zavedenie eura.
Rozhodli sa poskytovať svojím zákazníkom, partnerom a občanom dostatok potrebných informácií a zriekli sa akejkoľvek možnosti zneužiť konverziu meny na vlastné bezdôvodné obohatenie.
Myslím, že aj takýmito krokmi sa nám podarí získať dôveru pre spoločný európsky projekt", zdôraznil.
Ako posledný zo slovenských europoslancov vystúpil tejto téme Miloš KOTEREC (PES, SK), ktorý označil zavedenie novej meny za "prelomový moment, ktorý, ako každá zmena, so sebou prirodzene prináša obavy, ako všetko dopadne".
Poznajúc situáciu na Slovensku som si istý, že to dopadne dobre a obavy sa po pár mesiacoch roku 2009 rozplynú, uviedol vo vystúpení.
Slovensko totiž podľa jeho slov jednoznačne splnilo makroekonomické Maastrichtské kritéria a rovnako zabezpečí aj ich udržateľnosť, pričom vláda, parlament, sociálni partneri, a celá spoločnosť sa podľa neho navyše osobitne poctivo pripravujú aj na riešenie praktických problémov, ktoré môžu s novou menou súvisieť.
"Pripravené je dôsledné zavádzanie duálnych cien, ich pravidelný monitoring, aby prechod na euro nemohol byť zneužívaný, informovanosť a pomoc občanom pri každodenných úskaliach s používaním eura, ako aj celý rad ďalších opatrení", uviedol, pričom vyjadril presvedčenie, že od budúceho roka bude Slovensko "štandardným a stabilným členom Eurozóny, ktorá môže byť bez problémov považovaná za výkladnú skriňu Európskej únie."
x x x
Stručná história
Stratégia prijatia eura v SR bola slovenskou vládou schválená 8. septembra 2004, pričom za cieľový dátum bol určený rok 2009.
Do tzv. mechanizmu výmenných kurzov (ERM II) vstúpilo Slovensko 28. novembra 2005 a maastrichtské kritériá splnilo v marci 2008.
O vyhodnotenie ich plnenia požiadalo Slovensko 4. apríla 2008.
Dňa 7. mája zverejnila Európska komisia konvergenčnú správu, v ktorej konštatovala splnenie týchto kritérií a odobrila zavedenie spoločnej európskej meny.
Ministri financií členských krajín Európskej únie (ECOFIN) následne na svojom zasadnutí 3. júna v Luxemburgu schválili vstup Slovenska do eurozóny v plánovanom termíne, k 1. januáru 2009.
Na júnovom summite EÚ (19. - 20. júna 2008) dali ešte formálny politický súhlas s týmto krokom európski lídri a celý proces sa definitívne ukončil 8. júla na ďalšom zasadnutí ECOFINU, na ktorom sa stanovil výmenný kurz slovenskej koruny voči euru.
Po Slovinsku, Malte a Cypre sa tak Slovensko stane v poradí štvrtou krajinou s euromenou spomedzi nových členských štátov, ktoré k EÚ pristúpili v máji 2004.
20080710IPR33947
SK
1
PHOTO
20080617PHT32054.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
