EP schválil novú stratégiu Únie pre povodne
Životné prostredie
2007-04-25 - 14:46
V roku 2005 prišlo v Európe o život pri katastrofálnych povodniach 40 ľudí, v roku 2002 bol tento počet až 250.
Vzhľadom na to, že spomínaný typ katastrof sa v súčasnosti stáva čoraz častejšie a ich následky sú stále závažnejšie, EP prijal v druhom čítaní smernicu, ktorá sa zaoberá vyhodnocovaním a zvládaním povodňových rizík.
Parlament v nej okrem iného nalieha na členské štáty EÚ, aby prijali prísnejšie preventívne opatrenia.
Nová smernica nadobudne účinnosť v roku 2009.
Stanovuje pritom tri štádiá aktivít, ktoré bude potrebné vykonať:
1. štádium - členské krajiny budú musieť do roku 2011 vypracovať predbežné plány hodnotenia povodňových rizík
2. štádium - mapy povodňových rizík a nebezpečenstiev budú vyzbierané a spojené do roku 2013
3. štádium - plány zvládania povodňových rizík budú vypracované do roku 2015
Väčšia solidarita
Povodňové plány a spoločné opatrenia musia byť podľa smernice všeobecne prospešné, t.j. nesmú zvyšovať riziko povodní v inom členskom štáte.
Členské štáty sa budú zároveň musieť vzdať všetkých opatrení a aktivít, ktoré by mohli závažne zvýšiť riziko povodne v inej členskej krajine.
Počítanie s klimatickými zmenami
Smernica tvrdí, že už predbežné vyhodnotenie povodňového nebezpečenstva musí počítať s predvídateľnými klimatickými zmenami.
Je totiž známe, že má dochádzať k zvyšovaniu počtu zrážok na severe a severovýchode Európy a tým aj k záplavám, obzvlášť v strednej časti EÚ.
Európska agentúra pre životné prostredie uvádza, že do roku 2070 sa objem vody pretekajúcej riekami na severe a severovýchode Európy zvýši o 50 % a viac.
Najúčinnejšia je prevencia
Klimatické zmeny nie sú jedinou príčinou zvyšujúceho sa počtu prírodných katastrof.
Veľkú rolu zohráva aj ľudská činnosť, obzvlášť využívanie pôdy (zástavba, odlesnenie, obrábanie pôdy).
Stav lužných lesov ako prirodzených plôch pre zadržiavanie vody má tiež vplyv na prostredie v povodí.
Poslanci preto presadili, aby bolo pri činnostiach ovplyvňujúcich spomínané oblasti (poľnohospodárstvo, doprava, priemysel) brané do úvahy nebezpečenstvo povodní.
Okrem toho žiadajú prehodnotenie podpory pre činnosti, ktoré v tomto ohľade prinášajú riziká.
Zdroje znečistenia
Kým pôvodný návrh smernice obsahoval požiadavku prevencie s cieľom zabrániť ekonomickým škodám a poškodeniu ľudského zdravia, poslanci v hlasovaní pridali do textu tiež zmienku o predchádzaní škodám na životnom prostredí.
Parlament napr. žiada vytvoriť mapy citlivých území, ktoré by pokryli povodňové oblasti a zobrazili všetky nebezpečenstvá znečistenia životného prostredia.
Takéto mapy by mali zároveň napomôcť pri ochrane divokej fauny a flóry.
Informovanie verejnosti
Už počas prvého čítania (ktoré sa uskutočnilo v pléne EP 13. júna 2006) sa Parlamentu podarilo presadiť väčší dôraz na potrebu informovania verejnosti.
Povodňové mapy a plány, ako aj plány zvládania povodňového nebezpečenstva, budú musieť byť teda dostupné verejnosti.
Občania budú zároveň podporovaný v tom, aby sa zúčastňovali na ich príprave a aktualizácii.
Uplatnenie smernice
Okrem povodia riek sa má smernica vzťahovať aj na oblasti morského pobrežia.
20070420IPR05681 Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní prostredníctvom vyhľadávača tu
SK
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
