P6_TA(2008)0033
Akčný plán pre energetickú účinnosť: využitie potenciálu
A6-0003/2008
Uznesenie Európskeho parlamentu z 31. januára 2008 o akčnom pláne pre energetickú účinnosť: využitie potenciálu ( 2007/2106(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Akčný plán pre energetickú účinnosť: využitie potenciálu" ( KOM(2006)0545 ),
–
so zreteľom na pracovný dokument zamestnancov Komisie ( SEK(2006)1173 ), ktorý je sprievodným dokumentom k vyššie uvedenému oznámeniu Komisie,
–
so zreteľom na správu hodnotiacu vplyv akčného plánu ( SEK(2006)1174 ) a na jej súhrn ( SEK(2006)1175 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Energetická politika pre Európu" ( KOM(2007)0001 ),
–
so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 8. a 9. marca 2007 týkajúce sa prijatia Akčného plánu Európskej rady (2007 – 2009) - Energetická politika pre Európu (7224/07),
–
so zreteľom na smernicu Rady 92/75/EHS z 22. septembra 1992 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch 1 Ú. v.
ES L 297, 13.10.1992, s.
16.
Smernica zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v.
EÚ L 284, 31.10.2003, s.
1).
,
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov 2 Ú. v.
ES L 1, 4.1.2003, s.
65.
,
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou 3 Ú. v.
EÚ L 52, 21.2.2004, s.
50.
,
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca pre stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu 4 Ú. v.
EÚ L 191, 22.7.2005, s.
29.
,
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách Ú. v.
EÚ L 114, 27.4.2006, s.
64.
,
–
so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/1005/ES z 18. decembra 2006 o uzavretí Dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskym spoločenstvom o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení Ú. v.
EÚ L 381, 28.12.2006, s.
24.
a so zreteľom na znenie uvedenej dohody Ú. v.
EÚ L 381, 28.12.2006, s.
26.
,
–
so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení ( KOM(2006)0576 ),
–
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES z 24. októbra 2006, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013) Ú. v.
EÚ L 310, 9.11.2006, s.
15.
, a najmä na jeho hlavu II kapitolu III "Program Inteligentná energia – Európa",
–
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) Ú. v.
EÚ L 412, 30.12.2006, s.
1.
,
–
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 z 19. marca 2001, ktorým sa umožňuje dobrovoľná účasť organizácií v systéme Spoločenstva pre ekologické riadenie a audit (EMAS) Ú. v.
ES L 114, 24.4.2001, s.
1.
Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1791/2006 (Ú. v.
EÚ L 363, 20.12.2006, s.
1).
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o energetickej účinnosti alebo menej znamená viac – Zelená kniha Ú. v.
EÚ C 298 E, 8.12.2006, s.
273.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2006 o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu – Zelená kniha Ú. v.
EÚ C 317 E, 23.12.2006, s.
876.
,
–
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre regionálny rozvoj ( A6-0003/2008 ),
A.
keďže ak globálna teplota vystúpia o viac ako 2oC nad teplotnú úroveň pred priemyselnou revolúciou, dôjde ku chaotickej zmene klímy, čo okrem iného potvrdila aj správa Medzivládnej skupiny pre klimatické zmeny z mája 2007; keďže do roku 2015 je nevyhnutné radikálne znížiť emisie uhlíka, ak chceme zabrániť nárastu globálnej teploty o viac ako 2oC; keďže najrýchlejším a z hľadiska nákladov najhospodárnejším spôsobom znižovania emisií uhlíka je účinnejšie využívanie energie,
B.
keďže pri znižovaní závislosti EÚ od dovozu energie, pri riešení nedostatku zdrojov energie v budúcnosti a pri zmierňovaní vplyvu šoku z cien energie zohráva energetická účinnosť kľúčovú úlohu,
C.
keďže hodnotenie vplyvu týkajúce sa akčného plánu pre energetickú účinnosť potvrdilo nedostatok kapacít na vykonávanie na všetkých politických úrovniach v rámci Komisie a uviedlo odhad, že pre dosiahnutie úspechu akčného plánu bude potrebných ďalších 20 pracovníkov,
D.
keďže smernicu 2002/91/ES náležite transponovalo len päť členských štátov,
E.
keďže v smernici 2006/32/ES sa požaduje, aby členské štáty do 30. júna 2007 predložili Komisii národné akčné plány pre energetickú účinnosť; keďže do 1. septembra 2007 Komisia dostala len deväť týchto plánov a k 10. januáru 2008 ich bolo stále len 17,
F.
keďže vykonávanie smernice 2004/8/ES členskými štátmi je oneskorené a ani zďaleka nie je dokonalé,
G.
keďže EÚ je jedným z najbohatších a technologicky najrozvinutejších regiónov sveta; keďže EÚ od roku 1990 zväčšila objem svojej hospodárskej výroby takmer o 40 % a priemerný príjem na osobu zvýšila o jednu tretinu; keďže v rovnakom období dopyt po energii a jej zdrojoch vzrástol iba o 11 %,
H.
keďže informačné a komunikačné technológie by pomocou správnych politických signálov mohli priniesť ďalšie zvýšenie produktivity presahujúce cieľ EÚ stanovený na 20%; keďže niektoré technológie, napríklad technológia inteligentných sietí, inteligentné systémy riadenia a "škvrnité" výpočtové technológie by z tohto dôvodu mali byť predmetom odporúčaní pre účinnú politiku,
1.
víta uvedený akčný plán pre energetickú účinnosť z roku 2006 a s nadšením podporuje jeho ciele a rozsah;
2.
domnieva sa, že okrem všetkých zlepšení, ktoré možno dosiahnuť vďaka nezávislým štrukturálnym alebo cenovým vplyvom, sa cieľ zlepšiť energetickú účinnosť do roku 2020 o viac ako 20 % dá plne technicky a ekonomicky zrealizovať a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili splnenie tohto cieľa a cieľov týkajúcich sa klimatických zmien;
3.
s veľkým znepokojením konštatuje, že členské štáty nevykonávajú platné právne predpisy o energetickej účinnosti v plnej miere a načas;
4.
zdôrazňuje potrebu vykonávať politiku energetickej účinnosti na všetkých úrovniach verejnej správy;
5.
ľutuje, že členské štáty nevykonávajú smernicu 2004/8/ES v plnej miere a výrazne zaostávajú za časovým rozvrhom;
6.
vyjadruje nespokojnosť so skutočnosťou, že sa nepodarilo vyčleniť potrebný počet úradníkov Komisie, ktorý by zabezpečil plné a okamžité vykonávanie akčného plánu, ako aj právnych predpisov o energetickej účinnosti, z ktorých plán vychádza;
7.
vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že do 1. septembra 2007 boli plne uskutočnené len tri z 21 akcií Komisie, ktoré sa mali vykonať v rámci akčného plánu na rok 2007, a zároveň poznamenáva, že k 30. októbru 2007 bolo podľa Komisie "na dobrej ceste" len 16 z týchto 21 akcií; vyjadruje znepokojenie nad vážnym oneskorením prijímania noriem minimálnej energetickej výkonnosti pre prioritné skupiny výrobkov;
8.
vyjadruje nespokojnosť so skutočnosťou, že vlády mnohých členských štátov si nestanovili ako prioritu úplnú a rýchlu transpozíciu právnych predpisov týkajúcich sa energetickej účinnosti a ich dodržiavanie, a to aj napriek rétorike o boji proti zmene klímy a o znižovaní dovozu energie do EÚ;
9.
nalieha na Komisiu, aby urýchlila proces prípravy budúceho memoranda o porozumení o spolupráci s Radou európskych energetických regulátorov, ktoré stanoví všeobecné usmernenia a všeobecný kódex správania s cieľom zvýšiť účinnosť konečného využívania energie vo všetkých odvetviach;
10.
vyzýva Komisiu a všetky členské štáty, aby bezodkladne a otvorene posúdili kapacitné nedostatky a ostatné prekážky, ktoré až doteraz viedli k nedostatočnému vykonávaniu právnych predpisov týkajúcich sa energetickej účinnosti, a aby našli spôsoby, ako tieto nedostatky a prekážky prekonať;
11.
poukazuje predovšetkým na všeobecný nedostatok zrozumiteľných a aktuálnych informácií a organizačnej podpory v oblasti energetickej účinnosti v prípade potreby, ku ktorej môže dôjsť náhle (napr. v prípade poruchy domácich spotrebičov alebo iných zariadení) alebo ktorá môže byť spojená s konkrétnymi udalosťami (napr. so sťahovaním); domnieva sa, že nedostatok pozornosti voči praktickým potrebám občanov oslabuje mnohé plány v oblasti energetickej účinnosti, a preto zdôrazňuje význam praktickej pomoci a zálohového financovania;
12.
zdôrazňuje, že informačné a komunikačné technológie by sa mali podporovať ako kľúčový prvok, ktorý pomáha dosiahnuť úspory energie v rôznych odvetviach, napríklad v doprave, stavebníctve, energetike a priemyselnej výrobe; v tejto súvislosti víta štúdiu Komisie zameranú na vyhodnotenie potenciálneho prínosu rôznych špičkových technológií založených na informačných a komunikačných technológiách pre zvýšenie energetickej účinnosti hospodárstva EÚ a zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2020; nalieha na Komisiu, aby medzi otázky, ktorými sa táto štúdia bude zaoberať, zahrnula aj inteligentné systémy riadenia vo všeobecnosti, a predovšetkým inteligentné siete a vstavané systémy;
Zariadenia a spotrebiče
13.
víta stratégiu prijímania noriem minimálnej energetickej výkonnosti a vyzýva Komisiu, aby do roku 2008 stanovila a uplatnila tieto normy pre klimatizáciu a všetky druhy televíznych káblových prijímačov; naliehavo žiada, aby sa tieto normy prijímali súčasne s dynamickou revíziou označovania, a konštatuje, že označenie CE môže podporiť presadzovanie noriem minimálnej energetickej výkonnosti; vyzýva členské štáty, aby vyčlenili väčšie finančné zdroje na dohľad nad trhom;
14.
schvaľuje, že na zoznam prioritných skupín výrobkov bolo pridané domové osvetlenie a zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby Komisia v súlade so závermi Európskej rady z marca 2007 dodržala navrhnutý harmonogram na stiahnutie najmenej účinných žiaroviek z trhu;
15.
upozorňuje na najnovší pokrok technológie LED svietidiel; žiada Komisiu, aby preskúmala spôsoby zlepšenia výskumu LED svietidiel a rozšírenia ich použitia;
16.
naliehavo žiada Komisiu, aby určila harmonogram na stiahnutie všetkých najmenej energeticky účinných druhov zariadení, prístrojov a iných výrobkov využívajúcich energiu, ako napríklad terasových ohrievačov, z trhu;
17.
víta kladenie dôrazu na znižovanie strát energie v pohotovostnom režime a na vyššiu dostupnosť výrobkov a technológií, ktorými je možné zabezpečiť, že tovar a zariadenia využívajúce energiu ju využívajú len vtedy, ak je skutočne potrebná; vyzýva Komisiu, aby predložila požiadavku výkonu v pohotovostnom režime na úrovni 1 wattu a analýzu možnej úspory energie, ktorá by vznikla minimalizáciou, ako aj elimináciou spotreby pohotovostného režimu, ktorá nie je nevyhnutná, a to najmä v prípade pasívneho pohotovostného režimu;
18.
víta podpísanie novej dohody Energy Star s USA, ktorou sa ustanovujú spoločné normy energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, a najmä zaradenie ustanovenia o povinnom verejnom obstarávaní do vykonávacieho nariadenia; naliehavo vyzýva Komisiu, aby pokročila v rokovaniach o rozšírení rozsahu spolupráce EÚ - USA v oblasti Energy Star aj o ďalšie výrobky v súlade so záväzkom prijatým 30. apríla 2007 na samite EÚ – USA;
19.
víta návrh stanoviť do roku 2010 normy minimálnej energetickej výkonnosti pre všetky ostatné dôležité spotrebiče a zariadenia využívajúce energiu; vyzýva Komisiu, aby tento proces začala s najmenej energeticky účinnými výrobkami na trhu;
20.
podporuje Komisiu v jej úsilí vytvoriť kritériá ekologického označovania technológií vykurovania a chladenia, najmä v oblasti primárneho použitia energie, s cieľom zabezpečiť, aby mali používatelia zaručene spoľahlivé informácie o najúčinnejších a najekologickejších možnostiach dostupných na trhu vykurovacích a chladiacich zariadení pre budovy;
21.
naliehavo žiada, aby sa dôkladne vykonávali požiadavky z roku 2006 týkajúce sa inštalácie inteligentných meracích prístrojov, ktoré majú zvýšiť povedomie spotrebiteľov o spotrebe elektrickej energie, pomôcť dodávateľom elektrickej energie účinnejšie reagovať na dopyt a zlepšiť požiadavky týkajúce sa štatistiky energetickej účinnosti;
22.
vyzýva na vytvorenie normy pre inteligentné merače tepla, ktoré sa majú používať v systémoch ústredného kúrenia a sieťach diaľkového vykurovania, s cieľom podnietiť koncových používateľov, aby sa správali zodpovednejšie ("zaplať za to, čo používaš"), a zbaviť sa systémov fixných nákladov, ktoré majú opačný účinok;
23.
vyjadruje názor, že priemyselné technológie by mali zabezpečiť zníženie množstva energie využívanej vo výrobných procesoch; je presvedčený, že významná úspora energie by sa dala dosiahnuť znížením hmotnosti vozidiel a iných dopravných prostriedkov;
Požiadavky na hospodárnosť budov
24.
naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlila konania o porušení voči členským štátom, ktoré riadne netransponovali alebo úplne nevykonávali smernicu 2002/91/ES;
25.
vzhľadom na dlhú životnosť budov poukazuje na prvoradý význam zabezpečenia toho, aby sa nové budovy stavali v súlade s najvyššími možnými štandardmi energetickej účinnosti, a aby sa existujúce budovy upravili podľa súčasných štandardov; domnieva sa, že demolácia budov s nízkou energetickou účinnosťou spolu s vybudovaním nových budov s vysokou energetickou účinnosťou by sa v niektorých prípadoch mohla podporiť ako alternatíva renovácie;
26.
vyzýva Komisiu, aby revidovala smernicu 2002/91/ES tak, aby od roku 2009 zahŕňala v článku 6 všetky budovy, ktoré si vyžadujú vykurovanie alebo chladenie, bez ohľadu na ich veľkosť;
27.
vyzýva Komisiu, aby pri kontrole výkonnosti kotlov zohľadnila skutočnosť, že kogeneračné kotly (mikrokombinácia výroby tepla a elektriny) sú ďaleko najúčinnejšie, a aby podľa toho určila minimálne požiadavky na ich výkonnosť;
28.
víta návrh stanoviť minimálne požiadavky na hospodárnosť nových a rekonštruovaných budov a na hospodárnosť súčastí budov, ako sú napríklad okná a okenné fólie;
29.
vyzýva Komisiu, aby navrhla záväznú požiadavku, na základe ktorej by sa mali všetky nové budovy, ktoré si vyžadujú vykurovanie a/alebo chladenie, stavať podľa noriem pasívnych domov alebo by mali rešpektovať ekvivalentné normy nebytových budov od roku 2011 a požiadavku používať od roku 2008 pasívne riešenia vykurovania a chladenia;
30.
vyzýva Komisiu, aby zvážila postupné zavedenie oblastných sietí vykurovania a chladenia všetkých budov, aby sa využívanie fosílnych palív vo vykurovacích a chladiacich systémoch znížilo na základe zužitkovania strát vznikajúcich pri transformácii energie;
31.
vyzýva Komisiu, aby zvážila architektonické riešenia pasívneho vykurovania a chladenia, napríklad stavebné konštrukcie s dobrými tepelnými vlastnosťami, pri úvahách o zdaňovaní a iných opatreniach na podporu energetickej účinnosti;
32.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili oblastné chladenie z obnoviteľných zdrojov energie ako účinnú alternatívu na uspokojenie rastúceho dopytu po komfortnom chladení;
33.
vyzýva Komisiu, aby v záujme výmeny osvedčených postupov v EÚ a v záujme informovania a zvýšenia povedomia verejnosti vytvorila transparentnú databázu prístupnú pre občanov EÚ, v ktorej sa uvedú celonárodné, regionálne a miestne opatrenia na podporu energetickej účinnosti budov, najmä finančné opatrenia;
Výroba a rozvod energie
34.
naliehavo žiada členské štáty, aby do svojich národných akčných plánov pre energetickú účinnosť zahrnuli plány na zvýšenie vysoko účinnej kogenerácie, a aby sa priblížili k celostnému plánovaniu a podpore v oblasti dodávky elektrickej energie, kúrenia a chladenia, a vyzýva Komisiu, aby národné akčné plány pre energetickú účinnosť, ktoré tieto prvky neobsahujú, nehodnotila priaznivo; všeobecne nalieha na členské štáty, aby podporovali opatrenia na používanie kogenerácie malého rozsahu a mikrokogenerácie a aby odstránili administratívne prekážky stojace v ceste ich používaniu;
35.
poukazuje na to, že doprava a rozvod energie sa podieľajú na energetických stratách a spôsobujú výpadky energie, a zdôrazňuje úlohu, ktorú by v rámci zaisťovania bezpečnosti dodávok energie a znižovania strát mohla zohrávať mikrovýroba a decentralizovaná a diverzifikovaná výroba; domnieva sa, že by sa mali vytvoriť stimuly na zlepšenie infraštruktúry s cieľom znížiť straty pri prenose a rozvode energie;
36.
vyzýva Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť trhu s tepelnou energiou, pretože teplo predstavuje najväčší podiel spotreby energie, ale aj nástrojom (mestské plánovanie, mapovanie tepla, investičné stimuly), ktorými sa umožní zužitkovanie prebytkovej tepelnej energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom rozvoja oblastnej vykurovacej a chladiacej infraštruktúry;
37.
vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala vykonávanie smernice 2004/8/EC a aby hodnotila, či sú režimy podpory primerané na využitie národného potenciálu v súvislosti s vysoko účinnou kogeneráciou;
38.
upozorňuje Komisiu na potrebu zaviesť miestne chladiace siete ako účinnú alternatívnu odpoveď na rastúci dopyt po komfortnom chladení a aj na potrebu výrazného zníženia príslušných emisií CO2;
39.
vyzýva Komisiu, aby rozšírila pôsobnosť existujúcich finančných stimulov na vývoj takých riešení, ktoré umožňujú rozvádzať energiu získavanú z obnoviteľných zdrojov v existujúcich sieťach vytvorených pre energiu z fosílnych palív; domnieva sa, že zdokonalenie existujúcich sietí by podstatne zvýšilo efektívnosť výroby energie z obnoviteľných zdrojov v kratšom čase a pri menších nákladoch a zároveň by v dôsledku včasných zlepšení pomohlo zvýšiť bezpečnosť dodávok;
Doprava
40.
žiada Komisiu, aby stanovila požiadavky minimálnej energetickej výkonnosti pre všetky druhy dopravy vrátane verejnej hromadnej dopravy; zdôrazňuje potrebu dopravnej politiky zohľadňujúcej energetickú účinnosť, ktorou by sa v mestských oblastiach uprednostnila verejná hromadná doprava, bicyklovanie a chôdza; víta zelenú knihu o mestskej doprave a vyzýva Komisiu, aby odštartovala iniciatívu osobitne zameranú na mestskú dopravu a otázku začlenenia ochrany klímy, úspory energie a verejného zdravia do opatrenia trvalo udržateľnej mobility pre mestá a veľkomestá; povzbudzuje mestské orgány v EÚ, aby sa zaoberali opatreniami na znižovanie emisií CO2 z vozidiel a z premávky osobných vozidiel, napríklad prostredníctvom poplatkov za vjazd do centier; pripomína, že záväzné ročné emisie z vozidiel v súvislosti so všetkými novými predanými osobnými vozidlami prispejú EÚ dosiahnuť jej záväzné ciele emisií CO2;
41.
vyzýva k takej zmene a doplneniu smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/94/ES z 13. decembra 1999 o dostupnosti spotrebiteľských informácií o spotrebe paliva a emisiách CO2 pri predaji nových osobných automobilov Ú. v.
EÚ L 12, 18.1.2000, s.
16.
, aby sa umožnilo označovanie vozidiel jasným viacstupňovým systémom hodnotenia, aký sa používa pri označovaní spotrebičov (v súčasnosti sedemstupňová škála písmen A až G); navrhuje, aby bolo minimálne 20 % všetkého priestoru určeného reklame a predaju nových vozidiel venované informáciám o palivovej účinnosti a emisiách;
42.
ďalej s poľutovaním konštatuje, že Rada ešte neprijala návrh smernice v súvislosti so zdaňovaním osobných vozidiel zameraný na znižovanie emisií CO2 v súlade so záväzkami EÚ podľa Kjótskeho protokolu, a vyzýva na jeho rýchle prijatie a vykonanie;
43.
vyzýva Komisiu, aby vytvorila rámcovú stratégiu na umožnenie podstatného zlepšenia účinnosti mestskej a prímestskej verejnej hromadnej dopravy, ktorá vyžaduje od prevádzkovateľov systémov mestskej a prímestskej verejnej hromadnej dopravy, aby vykonali štúdie a štúdie uskutočniteľnosti so zameraním na systémové úrovne účinnosti a služieb, pričom by uvedená stratégia bola prispôsobená na vytvorenie horizontálnych režimov podpory, ktorých cieľom je rozvinúť systémy verejnej hromadnej dopravy takým spôsobom, že tieto režimy budú zodpovedať prísnejším podmienkam v súvislosti s účinnosťou a súdržnosťou;
44.
víta zriadenie spoločného podniku Čistá obloha, ktorého cieľom je podporiť zelenšie, ekologicky udržateľnejšie a energeticky účinnejšie letectvo;
Finančné opatrenia a regionálna politika
45.
poukazuje na význam prístupu k štrukturálnym fondom na financovanie energetickej účinnosti prostredníctvom orgánov, akými sú Európska investičná banka a Európska banka pre obnovu a rozvoj, ako aj prostredníctvom systémov súkromných bánk;
46.
vyzýva Komisiu, aby zvýšila z 3 % na minimálne 5 % podiel kohézneho a štrukturálneho financovania, ktorý by sa mal využiť na zlepšenie energetickej účinnosti existujúcich domov, a aby požadovala od členských štátov, aby túto možnosť v plnej miere využívali;
47.
s poľutovaním poukazuje na komplexnosť veľkej časti financovania energetickej účinnosti EÚ aj napriek prítomnosti iniciatívy spoločných európskych zdrojov pre mikropodniky, malé a stredné podniky (JEREMIE); konštatuje, že nedostatok jednoduchých a dostupných finančných zdrojov je veľkou prekážkou, ktorej musia čeliť najmä malé podniky a mikropodniky, ktoré nemajú potrebné kapacity na prístup ku komplexným programom;
48.
poukazuje na zásadný význam výskumu a vývoja a inovácií v oblasti energetickej účinnosti; naliehavo vyzýva členské štáty, regionálne a miestne úrady a mimovládne organizácie, aby využili financovanie dostupné v rámci siedmeho rámcového programu, štrukturálnych fondov a Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie/Programu inteligentnej energie pre Európu, ktoré sú určené na podnecovanie výskumu v oblasti energetickej účinnosti a podporu technológií obnoviteľnej energie a rozvoja nových režimov prepravy a uskladnenia energie vytvorených s cieľom znížiť straty energie; naliehavo vyzýva Komisiu, aby štedro odpovedala na výzvy na financovanie výskumu energetickej účinnosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že energetická účinnosť bude mať vysokú prioritu v trvalom úsilí potrebnom na maximalizáciu využitia programov výskumu a technického rozvoja EÚ;
49.
vyzýva, aby sa mikropodniky vnímali ako súkromné domácnosti, a aby sa im ponúklo jednoduché financovanie zlepšenia energetickej účinnosti, ako napríklad vopred vyplatená finančná podpora;
50.
vyzýva Komisiu, aby podporila pravidlá štátnej podpory, ktoré zvýhodňujú opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti (napríklad eko-inováciu a zlepšenie produktivity); vyjadruje presvedčenie, že tieto pravidlá by mali byť jednoduché, praktické a transparentné a mali by sa nimi odstrániť prekážky účinnej realizácie opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti;
51.
vyzýva Komisiu, aby ako mimoriadne naliehavú záležitosť predložila návrhy na osobitné opatrenia zamerané na dosiahnutie vyššej energetickej účinnosti v najvzdialenejších regiónoch vzhľadom na ich osobitné charakteristiky vyplývajúce z vplyvu trvalého obmedzenia, ktorému sú tieto regióny vystavené;
52.
zdôrazňuje úlohu miestnych a regionálnych energetických agentúr v rámci účinného vykonávania opatrení na zvýšenie energetickej účinnosti; vyzýva, aby sa všetky agentúry (európske, národné a miestne) zapojili do procesu formulácie a vykonávania akčných plánov na zvýšenie energetickej účinnosti;
Zdaňovanie
53.
vyzýva Radu, aby povzbudila členské štáty, aby uplatňovali zníženú sadzbu DPH na prácu, materiály a komponenty, ktoré zlepšujú energetickú účinnosť budov; vyzýva Radu, aby zabezpečila, že daňový systém koherentným spôsobom zohľadní cieľ zvýšenia energetickej účinnosti budov;
54.
podporuje členské štáty, aby v plnej miere využili možnosť zníženej sadzby DPH na prácu pri renováciách a opravách súkromných obydlí s cieľom zlepšiť energetickú účinnosť; víta rozhodnutie Komisie posúdiť účinnosť daňových úľav pre spotrebiteľov nakupujúcich energeticky najúčinnejšie spotrebiče ako aj pre podniky, ktoré vyrábajú a predávajú takéto zariadenia;
55.
konštatuje, že zdaňovanie patrí do právomocí členských štátov; poznamenáva, že členskými štátmi zvolené zdaňovacie opatrenia môžu byť súčasťou všetkých národných akčných plánov pre energetickú účinnosť; obhajuje internalizáciu environmentálnych nákladov;
56.
vyzýva všetky členské štáty, aby zaviedli špecifické stimuly, ktoré podnietia domácnosti, mikropodniky a súkromných majiteľov ku krokom vedúcim k energetickej účinnosti a nákupu energeticky účinných výrobkov;
57.
nazdáva sa, že daňové stimuly by sa za určitých okolností mali poskytovať na demoláciu budov s nízkou energetickou účinnosťou v kombinácii s výstavbou nových energeticky účinných budov;
Zmena správania
58.
poukazuje na hlavnú úlohu, ktorú musí zohrávať verejný sektor pri presadzovaní energeticky účinných riešení;
59.
vyjadruje súhlas s tým, že programy vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti energetickej účinnosti zohrávajú kľúčovú úlohu najmä pre malé a stredné podniky; konštatuje, že vzdelávanie o využívaní energie by sa malo začať vo veľmi skorom veku spolu s príslušnými kurzami v rámci vzdelávacích programov škôl v celej EÚ; konštatuje, že spustenie inovatívnych techník na výstavbu a riadenie energie si bude vyžadovať veľké množstvo náležite kvalifikovaných pracovníkov; je znepokojený skutočnosťou, že členské štáty zatiaľ nevytvorili náležité programy odbornej prípravy na získanie zručností spojených s energetickou účinnosťou; vyzýva na to, aby sa požiadavky na ľudské zdroje vnímali ako podstatný prvok národných akčných plánov pre energetickú účinnosť;
60.
vyzýva regionálne a miestne orgány, aby rozvíjali úzke partnerstvá s regionálnymi energetickými agentúrami v záujme zlepšenia školiacich zariadení pre technikov z oblasti energetiky a odborníkov, ktorí pracujú v súvisiacich sektoroch; zdôrazňuje potrebu koordinovanejších sietí miestnych subjektov s cieľom rozšíriť osvedčené postupy v oblasti energetickej účinnosti do menej rozvinutých regiónov;
61.
zdôrazňuje úlohu, ktorú môžu v rámci znižovania množstva odpadu a podpory lepšieho využívania energetického potenciálu budov zohrávať verejné obstarávanie a také služby, ako sú napríklad energetické audity; dôrazne vyzýva členské štáty a ich regionálne, miestne a iné verejné orgány, aby ako prvé išli príkladom, a to nielen pokiaľ ide o administratívne budovy, ale aj ďalšie verejné budovy, napríklad školy, univerzity, nemocnice a budovy subjektov pôsobiacich vo vodohospodárskom a energetickom priemysle, doprave a poštovných službách;
62.
vyzýva Komisiu, aby zvýšila výskum ekonómie správania spotrebiteľov a ľudského rozhodovania, aby sa mohli správne nastaviť budúce informačné kampane o energetickej účinnosti (napríklad kampaň Za udržateľnú energetickú Európu) a tak maximalizovať ich prínos;
63.
súhlasí s tým, že energetická účinnosť sa začína už doma; vyzýva Komisiu, Radu a svoje oddelenia, aby šli príkladom a žiadali, aby sa pre všetky budovy inštitúcií EÚ stanovili vzorové normy energetickej výkonnosti ako súčasť širšieho preskúmania využívania energie v inštitúciách, ktoré by malo zahŕňať aj preskúmanie spôsobov práce a cestovania, stimuly a sídla, ako aj zariadenia a obstarávanie;
64.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby každoročne organizovali európsky akčný deň za energetickú účinnosť;
65.
poznamenáva, že sektor špičkových technológií môže zohrať rozhodujúcu úlohu pri zvyšovaní informovanosti a ochoty spotrebiteľov prispieť k energetickej účinnosti ponúkaním výrobkov, ktoré sú energeticky účinné a predstavujú vyšší štandard;
66.
domnieva sa, že dohody o dodávkach energie medzi dodávateľmi a spotrebiteľmi energie predstavujú účinné nástroje zvýšenia účinnosti vykurovacích a chladiacich systémov; vyzýva Komisiu, aby odstránila administratívne a právne prekážky uzatvárania takýchto dohôd;
Mestá
67.
uznáva význam výmeny a propagácie najlepších osvedčených postupov uplatnených v mestách týkajúcich sa energetickej účinnosti; domnieva sa, že existujúce fórum Eurocities by mohlo byť v tomto smere účinným nástrojom;
68.
naliehavo vyzýva Komisiu a ďalšie inštitúcie EÚ, aby spolupracovali s veľkými mestami EÚ a uvoľňovali z rozpočtu prostriedky pre partnerstvá miest a výmenu osvedčených postupov medzi veľkými mestami;
69.
víta iniciatívu dohovoru starostov (Covenant of Mayors), ktorý spája starostov 20 až 30 najväčších a najpokrokovejších európskych miest v trvalej sieti, a žiada ďalšie podrobnosti týkajúce sa jej vytvorenia; zdôrazňuje však, že dohovor starostov musí dopĺňať činnosť podobných, už existujúcich sietí;
Globálny rozmer
70.
podporuje Komisiu v jej návrhu na zriadenie platformy pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti energetickej účinnosti; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby rozšírili medzinárodnú spoluprácu v oblasti energetickej účinnosti, aby sa zabezpečilo, že nové nariadenia a normy nespôsobia fragmentáciu globálneho trhu; žiada, aby tieto medzinárodné dvojstranné a viacstranné dohody nezahrnovali len spoločný záväzok k dodržiavaniu minimálnych noriem energetickej účinnosti, ale aj šírenie technológií na zlepšenie energetickej účinnosti; poukazuje na strategickú požiadavku šírenia týchto technológií, čo si vyžaduje prístup k právam duševného vlastníctva vo verejnom záujme;
71.
oceňuje prácu na spoločných normách energetickej účinnosti, ktorá prebieha na technickej úrovni, a to najmä v spolupráci s Čínou; vyjadruje znepokojenie nad tým, že túto prácu oslabuje nedostatok koordinácie medzi členskými štátmi, z čoho vznikajú nejasnosti v tretích krajinách; vyzýva k integrovanému prístupu v súvislosti s týmito normami;
72.
konštatuje všeobecné znepokojenie, že Rusko nebude schopné uspokojiť domáci a zmluvný dopyt po zemnom plyne a v záujme energetickej bezpečnosti naliehavo vyzýva Komisiu, aby vyčlenila viac zdrojov na dialóg EÚ a Ruska o energetickej účinnosti, pričom sa osobitná pozornosť má venovať zlepšeniu ruských vykurovacích oblastných sietí a využívaniu zemného plynu, ktorý sa momentálne spaľuje na ropných poliach;
73.
víta iniciatívu Rady pre energetické partnerstvo Afrika – EÚ a žiada, aby mal v tomto partnerstve prioritu energeticky účinný a udržateľný rast v Afrike;
°
° °
74.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a parlamentom a vládam členských štátov.
