Poslanci o inflácii v EÚ
Hospodárske a menové záležitosti
2008-04-29 - 16:32
Rastúce ceny potravín spôsobujú, že čoraz viac ľudí míňa plat na stravu
Prudký nárast cien potravín a energií sa prejavuje rekordnou infláciou aj v Európe.
Ako 21. apríla v Parlamente uviedol viceprezident Európskej centrálnej banky Lucas Papademos, miera inflácie by mohla zostať na takejto úrovni aj dlhšie obdobie.
O tom, čo je príčinou inflačných tlakov a ako reagovať, sme sa porozprávali s dvoma poslancami: Robertom Goebbelsom a Gunnarom Hökmarkom.
Inflácia v eurozóne zažíva rekordné obdobie.
Kým v septembri 2007 bola jej výška na úrovni 2,1 %, v marci sa vyšplhala až na 3,6 %.
Medzi najčastejšie uvádzané príčiny patria rastúce ceny energií a potravín a tiež vysoký dopyt po poľnohospodárskych produktoch pre energetické účely.
Luxemburský socialista Robert Goebbels sa však domnieva, že svoj podiel majú aj zmeny v konzumných návykoch v Ázii: "Číňania a ľudia v niektorých iných krajinách začali jesť mäso.
60% poľnohospodárskej produkcie tak ide na kŕmenie dobytka."
Zmenu klímy cítia aj peňaženky
Riešenie problémov s klimatickými zmenami sa podľa Goebbelsa začína dotýkať peňaženiek všetkých: "Boj s infláciou bude zložitý pri vysokých cenách potravín a ropy, ktoré pravdepodobne neklesnú.
Politika vlád bojovať proti klimatickým zmenám zvyšovaním cien energií napokon zasiahla výdavky spotrebiteľov."
Švédsky poslanec z klubu ľudovcov a európskych demokratov Gunnar Hökmark je však presvedčený, že inflácia v Európe nie ja až taká vysoká.
"V skutočnosti máme stále nízku mieru inflácie vďaka lepšej konkurencieschopnosti na viacerých trhoch a vďaka rôznym vplyvom globalizácie, ktoré zaisťujú dodávky viacerých výrobkov za nižšie ceny," podčiarkuje Hökmark.
Vysoké inflačné rozpätie
Inflácia v EÚ však nie je jednoliata.
Kým v Holandsku je na úrovni 1,9 %, v Slovinsku je to v rámci eurozóny najvyšších 6,6 %.
V niektorých krajinách EÚ, kde sa euro nepoužíva, je rast cien až dvojciferný.
V Litve napríklad 11,4 %, v Bulharsku 13,2 % a v Lotyšsku dokonca 16,6 %.
Naopak slovenská inflácia kopíruje priemer eurozóny: 3,6 %.
Hökmark to však považuje za prirodzené.
"Rastúce ekonomiky nových členských štátov potrebujú budovy, nové závody, nové investície, čo vytvára tlak na dopyt.
Nedokážu však rozvíjať hospodársku štruktúru tak, aby reagovala na rast.
Týmto spôsobom prispievajú k vysokej priemernej miere inflácie v celej EÚ," vysvetľuje švédsky poslanec.
Dane a vlády
Goebbels si myslí, že riešením je nezvyšovať dane.
"Európska únia by na chvíľu mala prestať s tlakom na zvyšovanie DPH.
Európska komisia totiž žiada od nových členských štátov, aby zvýšili spotrebnú daň za plyn, benzín či naftu, aby sa tak zosúladilo zdanenie v rámci EÚ."
Jeho švédsky kolega zas podčiarkuje rolu exekutív.
"Vlády môžu zohrávať kľúčovú úlohu v tom, aby z dlhodobého hľadiska udržali infláciu a úrokové sadzby na nízkej úrovni.
Potrebné sú reformy, ktoré zaistia, že budeme mať dobrú konkurencieschopnosť v rozličných sektoroch," zdôrazňuje Hökmark.
Vplyv úrokových sadzieb
Centrálne banky môžu výšku inflácie ovplyvňovať napríklad prostredníctvom úrokových sadzieb.
Ak ich zvýšia, rastú aj ceny úverov či hypoték a ľudia investujú menej.
Vyššia úroková sadzba tak doslova "vysáva" peniaze z trhu.
"Jediným nástrojom Európskej centrálnej banky v boji proti inflácii je zmena úrokových sadzieb.
Dúfam však, že zostanú na terajšej úrovni 4%," zdôrazňuje Goebbels.
Gunnar Hökmark zas podčiarkuje nezávislosť finančných inštitúcií.
"ECB by mala sama rozhodnúť, akú politiku úrokových sadzieb zvolí.
Toto by nemalo byť záležitosťou politických úvah.
Potrebujeme čo najracionálnejšie rozhodnutie na základe ekonomických výpočtov."
Prirýchly rast platov môže vyvolať inflačnú špirálu
Dôležité pritom bude, aby mzdy nerástli prirýchlo.
V opačnom prípade sa do obehu dostáva priveľa peňazí, čo len zvyšuje mieru inflácie.
Centrálne banky však na tento faktor vplyv nemajú.
To je skôr v rukách odborových združení.
"Úlohou odborov je brániť kúpnu silu bežných ľudí.
Môže to však viesť k inflačnej špirále.
Potrebujeme rovnováhu," domnieva sa Goebbels.
Ako však dodáva Gunnar Hökmark, "priemerná kúpna sila občanov EÚ rastie vďaka hospodárskemu rastu. (...)
V poslednom desaťročí sme totiž mali vyšší rast než mieru inflácie."
Európsky parlament sa témou inflácie a hospodárskeho rastu bude zaoberať aj počas diskusie s prezidentom ECB Jeanom-Claudeom Trichetom.
"Menový dialóg" sa v Parlamente koná štyri krát ročne, pričom ide o jediné stretnutie, kedy demokraticky zvolení zástupcovia občanov môžu adresovať svoje otázky prezidentovi ECB.
Najbližšie rokovanie sa uskutoční už v júni.
20080428STO27727 Tlačová správa o inflácii v EÚ (anglicky) Viceprezident ECB Papademos v EP (anglicky) Výročná správa ECB za rok 2007 (anglicky) Výbor EP pre hospodárske a menové veci Profil poslanca Goebbelsa Profil poslanca Hökmarka
SK
1
PHOTO
20080428PHT27852.jpg
SK
2
LINK
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_PRD_CAT_PREREL/PGE_CAT_PREREL_YEAR_2008/PGE_CAT_PREREL_YEAR_2008_MONTH_04/2-16042008-EN-AP.PDF
SK
4
LINK
http://www.ecb.eu/press/key/date/2008/html/sp080421_2.en.html
SK
5
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=ECON&language=SK
SK
6
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?id=4429&language=SK
SK
7
LINK
/members/expert/alphaOrder/view.do?id=28124&language=SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080421IPR27136 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
