P7_TA(2010)0153
Mobilizácia informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo
A7-0120/2010
Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. mája 2010 o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo ( 2009/2228(INI) )
Európsky parlament,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 12. marca 2009 o mobilizácii informačných a komunikačných technológií na uľahčenie prechodu na energeticky účinné nízkouhlíkové hospodárstvo ( KOM(2009)0111 ) a následné odporúčanie z 9. októbra 2009 (C(2009)7604),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Investície do budúcej Európy ( KOM(2009)0036 ),
–
so zreteľom na závery zasadnutia Európskej rady z 11. a 12. decembra 2008, najmä na ciele stanovené v oblasti klímy a energetiky,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Plán hospodárskej obnovy Európy ( KOM(2008)0800 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Zlepšenie energetickej účinnosti prostredníctvom informačných a komunikačných technológií ( KOM(2008)0241 ),
–
so zreteľom na politickú dohodu medzi Parlamentom a Radou vo veci návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) ( KOM(2008)0780 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 16. decembra 2008 s názvom Akčný plán zavádzania inteligentných dopravných systémov v Európe ( KOM(2008)0886 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Akčný plán pre energetickú účinnosť: Využitie potenciálu ( KOM(2006)0545 ),
–
so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín ( A7–0120/2010 ),
A.
keďže opatrenia na zníženie vplyvu zmeny klímy si vyžadujú prijatie osobitných opatrení zameraných na zníženie spotreby energie a emisií skleníkových plynov, najmä prostredníctvom opatrení na podporu energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie,
B.
keďže ambiciózne ciele, ktoré si pre oblasť klímy a energetiky do roku 2020 stanovila EÚ, bude možné dosiahnuť len prostredníctvom súboru opatrení na úsporu energie a zabezpečenie energetickej účinnosti a ďalších zodpovedajúcich opatrení, najmä v rámci výskumu a inovácií, a neustálym stanovovaním ambicióznych cieľov pre odvetvia s neregulovaným obchodovaním s emisiami a pre energetickú účinnosť výrobkov,
C.
keďže k úsporám energie nedochádza dostatočne rýchlo na dosiahnutie cieľov stanovených do roku 2020 a súčasné opatrenia súvisiace s využívaním IKT nezodpovedajú rozsahu úloh smerujúcich udržateľnému nízkouhlíkovému energetickému systému,
D.
keďže odvetvie informačných a komunikačných technológií (IKT) sa podieľa približne 8 % na spotrebe elektrickej energie a 2 % na emisiách uhlíka v Európe (1,75 % je výsledkom využívania produktov a služieb IKT a 0,25 % je výsledkom ich výroby) a zanecháva za sebou rýchlo sa zväčšujúcu uhlíkovú stopu,
E.
keďže IKT predstavujú takmer 7 % pracovnej sily a tvoria viac ako 6 % HDP a keďže existuje vážne riziko, že EÚ stratí svoje vedúce postavenie v odvetví digitálnych technológií, je naliehavo potrebné zintenzívniť inovácie v tomto odvetví tak v prospech našej klímy, ako aj v záujme tvorby ekologických pracovných miest v budúcnosti,
F.
keďže IKT majú obrovský, avšak nevyužitý potenciál na úsporu energie a môžu prostredníctvom celého radu aplikácií prispieť k zvýšeniu energetickej účinnosti; taktiež, keďže tieto aplikácie neboli do dnešnej doby dostatočne využívané,
G.
keďže informačné a komunikačné technológie (IKT) môžu významne prispieť k energetickej účinnosti hospodárstva EÚ, najmä v prípade budov a odvetvia dopravy, ale môžu prospieť aj spoločnosti celkovo, a to prostredníctvom zdokonalenia výroby a distribúcie energie, a tým prispieť k dosiahnutiu cieľa 20 % úspor energie do roku 2020,
H.
keďže obnoviteľné zdroje energie možno užitočne využiť na uspokojenie dopytu IKT, pokiaľ ide o elektrickú energiu; keďže systémy založené na IKT môžu obmedziť energetickú spotrebu budov až o 17 % a znížiť emisie uhlíka z dopravy až o 27 %,
I.
keďže obchodné a podnikové organizácie, najmä v odvetví dopravy, výroby a stavebníctva, zohrávajú dôležitú úlohu pri znižovaní spotreby energie a v tejto súvislosti by mali taktiež podporovať využívanie IKT,
J.
keďže IKT je technológia umožňujúca znižovanie emisií skleníkových plynov prostredníctvom rozvodných sietí elektrickej energie (inteligentné siete), inteligentných budov, inteligentných domov a inteligentného meracích systémov, ekologicky účinnej dopravy a dematerializácie, ekologicky účinných priemyselných postupov a udržateľnosti organizačného systému,
K.
keďže motorizované priemyselné systémy predstavujú 65 % celkovej elektrického výkonu spotrebovaného priemyselnou činnosťou a keďže rozsiahle využívanie inteligentných motorov by viedlo k zníženiu CO2 o 0,97 gt do roku 2020,
L.
keďže na meranie a monitorovanie efektívnosti spotreby energie sú potrebné kompatibilné metodológie a nástroje; keďže zavedenie inteligentných meračov môže znížiť spotrebu energie až o 10 %, podporiť širšie využívanie distribuovanej výroby (mikrovýroby), znížiť straty pri nízkokapacitných sieťach, a tým podporiť šírenie obnoviteľných energií,
M.
keďže využívanie týchto technológií priamo súvisí so zavedením a šírením širokého pásma v Európe,
N.
keďže treba čo najlepšie využiť opatrenia, ktoré sa do dnešného dňa prijali v rámci európskej politiky výskumu a inovácií, ako aj výmenu informácií a osvedčených postupov, a keďže výskum a vývoj a štrukturálne fondy EÚ, ako aj opatrenia členských štátov a finančné mechanizmy EIB sa musia lepšie koordinovať s cieľom dosiahnuť súčinnosť,
O.
keďže niektoré právomoci v oblasti územného plánovania, dodávok energie, bytovej výstavby a riadenia dopravy sú v rukách členských štátov, regiónov alebo miestnych orgánov,
P.
keďže je dôležité zvyšovať informovanosť spotrebiteľov o nových technológiách a ich prípadnom hospodárskom prínose a prínose v oblasti úspory energie a umožniť spotrebiteľom lepšie riadiť svoju spotrebu energie,
Q.
keďže v súčasnosti sa 15 – 20 % prostriedkov vynaložených na prevádzku dátových centier zbytočne vydáva na zásobovanie energiou a ochladzovanie,
R.
so zreteľom na prínosy v oblasti životného prostredia, ktoré vznikli v dôsledku toho, že IKT umožnila službám v rámci rôznych odvetví dostupnosť on-line,
S.
so zreteľom na úlohu, v rámci ktorej môže energetická účinnosť pomôcť pri riešení problémov súvisiacich s rastúcimi obavami o energetickú bezpečnosť v celej EÚ,
1.
víta oznámenie a následné odporúčanie Komisie a súhlasí s ich hlavnými bodmi;
2.
víta zavedenie opatrení na zabezpečenie dôvernosti osobných informácií poskytnutých v súvislosti s inteligentnou meracou technikou;
3.
vyzýva preto Komisiu, aby do konca roku 2010 predložila súbor odporúčaní s cieľom zabezpečiť, aby inteligentné merače boli zavedené podľa harmonogramu stanoveného v treťom balíku opatrení pre vnútorný trh s energiou a aby boli pre ne vymedzené minimálne funkčné požiadavky, ktoré by spotrebiteľom umožnili lepšie regulovať vlastnú spotrebu energie a vyrovnať krivku odberu a tiež uľahčili zavádzanie nových služieb v oblasti energetiky a zriadenie inovačnej, harmonizovanej a interoperabilnej inteligentnej európskej rozvodnej siete pri zohľadnení všetkých najlepších postupov, ktoré sa uplatňujú v niektorých členských štátoch, predovšetkým pokiaľ ide o riadenie dvojsmerných tokov výkonu a informácií v reálnom čase; zastáva názor, že pri vymedzení minimálnych funkčných požiadaviek by sa mali náležite zohľadniť výsledky práce európskych normalizačných organizácií, CEN, CENELEC a ETSI, pokiaľ ide o vymedzenie dodatočných funkčných požiadaviek na základe mandátu 441 o normalizácii inteligentných meračov;
4.
zdôrazňuje, že sa očakáva významný technologický pokrok a organizačné inovácie s výrazným prepojením na IKT, s cieľom získať v nasledujúcich desaťročiach potenciál úspory energie;
5.
domnieva sa, že IKT sú nevyhnutné na oddelenie hospodárskeho rastu od emisií skleníkových plynov realizovaním troch základných stratégií na zmiernenie zmeny klímy: znižovanie spotreby energie, zvýšenie energetickej účinnosti a integrácia obnoviteľnej energie;
6.
konštatuje, že porovnávanie údajov jednotlivých členských štátov a zlepšenie energetickej účinnosti sa môže zabezpečiť len prostredníctvom prijatia spoločnej metodiky merania spotreby energie a emisií uhlíka a porovnávacej metódy výpočtu nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú náročnosť v odvetví stavebníctva; rovnako zdôrazňuje, že treba urýchlene pristúpiť k štandardizácii IKT ako minimálnej požiadavke interoperability; zastáva názor, že štandardizácia by sa mala okrem meracích funkcií týkať aj prístupu k zmluvným informáciám a informáciám o spotrebe, komunikácie s centrálnymi systémami prevádzkovateľov prostredníctvom elektrickej siete a zariadenia, ktoré umožňuje diaľkové pripojenie a odpojenie dodávok;
7.
zdôrazňuje, že štandardizácia IKT je súčasťou všeobecných štandardizačných činností a prispieva k politickým cieľom v oblasti zlepšenia konkurencieschopnosti európskeho priemyslu, ako sa uvádza v lisabonskej stratégii; na podporu vykonávania štandardizačného pracovného programu IKT 2009 sa stanovili tieto prioritné oblasti: elektronické zdravotníctvo, digitálna integrácia, inteligentná doprava, IKT pre životné prostredie, elektronický obchod, digitálna gramotnosť, elektronické vzdelávanie, ochrana osobných údajov, súkromie, sieť a informačná bezpečnosť;
8.
domnieva sa, že ak IKT môžu prispieť k energetickým úsporám tým, že budú neustále sledovať údaje a umožnia tak optimalizáciu verejnej a súkromnej spotreby energie a zlepšenie energetickej účinnosti v mnohých odvetviach, malo by odvetvie IKT vzhľadom na prudký rast svojej vlastnej spotreby energie ísť príkladom tým, že sa zaviaže k jej výraznému znižovaniu; vyzýva Komisiu, aby sa začala zaoberať spôsobom, akým môžu IKT prispieť k účinnejšiemu hospodárstvu, pokiaľ ide o využívanie zdrojov;
9.
zdôrazňuje, že Európa by mala byť špičkou vo vývine nízkouhlíkových aplikácií IKT; domnieva sa, že je nevyhnutné presadzovať kvalitný výskum v oblasti IKT a podporovať verejné a súkromné investície do vysoko rizikového a kolaboratívneho výskumu a inovácií v oblasti IKT;
10.
domnieva sa, že IKT môžu zohrávať významnú úlohu pri meraní a kvantifikácii celosvetových vplyvov zmeny klímy a vyhodnocovaní opatrení v oblasti zmeny klímy, a tak prispieť k vylepšeniu politík v oblasti zmeny klímy;
11.
zdôrazňuje preto, že záväzok odvetvia IKT znížiť vlastnú spotrebu energie by sa mal vzťahovať predovšetkým na dátové centrá;
12.
zdôrazňuje význam spotreby energie samotným odvetvím IKT a naliehavo toto odvetvie vyzýva, aby vykonalo odporúčanie Komisie (C(2009)7604), a to čo najskôr a najneskôr do lehoty stanovenej v odporúčaní;
13.
domnieva sa, že v záujme získania potenciálu úspory energie v budúcich desaťročiach by sa mali elektrické rozvodné siete stať inteligentnými systémami s flexibilnými a kontrolovanými tokmi energie využívajúcimi vyspelé informačné technológie;
14.
konštatuje, že IKT sa môžu uplatniť mnohými spôsobmi v domácnostiach a v oblastiach ako stavebníctvo, doprava, logistika, ako aj v priemysle, a môžu pomôcť zlepšiť energetickú účinnosť a jej riadenie; konštatuje, že toto uplatnenie má okrem iného vplyv na distribúciu elektrickej energie, osvetlenie, kúrenie, chladenie, ventiláciu a klimatizáciu, ako aj na možnosti, ktoré IKT ponúkajú v oblasti merania, monitorovania a automatizácie; zastáva názor, že inteligentné merače, efektívne osvetlenie, cloud computing a distribuovaný softvér môžu zmeniť modely spotreby energie;
15.
konštatuje, že IKT môžu plánovaniu miest a riadeniu mestskej infraštruktúry poskytnúť inovačné riešenia na zníženie emisií uhlíka;
16.
zastáva názor, že využívanie IKT môže zohrávať významnú úlohu pri zvyšovaní energetickej účinnosti, najmä v rámci riadenia a chodu mestských aglomerácií; domnieva sa, že projekt inteligentných miest (smart cities) poukazuje na potenciál IKT znížiť spotrebu energie, a nabáda ostatné mestá, aby zlepšili svoje výsledky a prevzali osvedčené postupy;
17.
zdôrazňuje, že užšia spolupráca medzi verejnými orgánmi a poskytovateľmi verejných služieb pri zavádzaní inteligentných meracích systémov by mohla znížiť náklady a poskytnúť spotrebiteľom lepšie služby;
18.
zdôrazňuje význam zapojenia verejných orgánov, miest a obcí do rozhodovacieho procesu s cieľom zaviesť praktické opatrenia týkajúce sa znižovania spotreby energie a energetickej účinnosti; v tejto súvislosti vyzdvihuje význam IKT;
19.
zdôrazňuje, že všetky odvetvia využívajúce energiu musia čo najväčšou mierou prispieť k zlepšeniu energetickej účinnosti; konštatuje, že splnenie globálneho cieľa stanoveného na európskej úrovni bude závisieť od celkových úspor energie dosiahnutých na všetkých nižších úrovniach;
20.
zdôrazňuje, že aj odvetvie IKT sa musí usilovať o zlepšenie energetickej účinnosti a širšie využívanie dodávok energie bez emisií uhlíka prostredníctvom rozvoja vybavenia, komunikačných sietí a prenosových sústav.
Komisia musí zároveň postupovať flexibilne pri prispôsobovaní právnych predpisov technickému vývoju odvetvia;
21.
zdôrazňuje, že v odvetviach priemyslu sú technológie na meranie a kontrolu spolu s príslušným softvérom zásadné pre využitie potenciálu úsporných zdrojov;
22.
s poľutovaním konštatuje, že v oblasti využívania potenciálu energetickej účinnosti a úspory energie a v znižovaní emisií skleníkových plynov sa pokračuje len veľmi pomaly; vyzýva Komisiu, aby v plnej miere zohľadnila úsporný potenciál IKT pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov Ú. v.
EÚ L 285, 31.10.2009, s.
10.
;
23.
zdôrazňuje význam vplyvu IKT na energetickú účinnosť, čo je skutočnosť, ktorá bola tiež zdôraznená v rámci ustanovenia tejto otázky za osobitnú prioritu v oblasti IKT v Siedmom rámcovom programe pre výskum a technologický rozvoj Ú. v.
EÚ L 412, 30.12.2006, s.
1.
v roku 2007;
24.
domnieva sa, že k oživeniu európskeho hospodárstva treba predovšetkým investovať do nových technológií a najmä šírenia širokého pásma v rôznych členských štátoch ako do prostriedku na zabezpečenie hospodárskeho rastu, prístupu k novým systémom a aplikáciám pre ešte väčší počet občanov a podnikov EÚ a na splnenie cieľov v oblasti energetickej účinnosti, ktoré si Európska únia predsavzala splniť do roku 2020; okrem toho rozvoj IKT týkajúci sa prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo prispeje k zníženiu závislosti od dodávok energie, ako aj k vyrovnaniu sa s vysokými nákladmi na suroviny;
25.
vyzýva členské štáty, aby prostredníctvom rozvoja príslušnej infraštruktúry uľahčili dostupnosť širokopásmového internetu pre všetkých občanov EÚ, a tak zabezpečili rovnaký prístup k on-line službám, ktoré môžu obmedziť potrebu cestovať;
26.
nabáda k rozvíjaniu a šíreniu služieb on-line (elektronické bankové služby, elektronický obchod, elektronická štátna správa, elektronické vzdelávanie, elektronické zdravotníctvo) a teleworkingu s cieľom zlepšiť kvalitu služieb poskytovaných verejnosti a zároveň znížiť emisie uhlíka; vyzýva členské štáty, aby rozvíjali takéto služby, ktoré okrem šetrenia času občanov umožňujú aj redukciu dopravy;
27.
zdôrazňuje význam logistiky pri racionalizácii dopravy a znižovaní emisií uhlíka; uznáva, že je potrebné zvýšiť verejné a súkromné investície do nástrojov IKT s cieľom rozvíjať inteligentné energetické infraštruktúry pre dopravu a predovšetkým vybudovať systémy na elektronické riadenie prepravy tovaru (e-Freight) a inteligentné dopravné systémy (IDS);
28.
domnieva sa, že využívanie inteligentných dopravných systémov (IDS) v oblasti cestnej dopravy s prepojením na ostatné druhy dopravy môže prispieť k zníženiu dopravných zápch a ich škodlivého vplyvu na životné prostredie; domnieva sa, že uplatňovanie IKT v osobnej doprave a dostupnosť nových technológií, ako aj minimálne informácie na cestách a ich interakcia s pneumatikami a poveternostnými podmienkami, ktoré by sa zobrazovali na palubnej doske vozidla, umožní cestovať a prepravovať tovar efektívnejšie, rýchlejšie a bezpečnejšie;
29.
vyzdvihuje význam IKT v plánovaní novej európskej dopravnej politiky; požaduje, aby všetky takéto plány, ktoré Komisia predkladá, zahŕňali riešenia IKT, okrem iného v rámci regulácie dopravných tokov, a aby zvyšovali intermodalitu v doprave a optimalizovali rovnováhu medzi jednotlivými druhmi dopravy;
30.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli aplikácie nevyhnutné na vybudovanie technologickej infraštruktúry, ktorá umožní obmedzenie cestnej dopravy a rozvoj intermodality;
31.
zdôrazňuje, že s cieľom dosiahnuť úspory energie v odvetví dopravy by sa mohli pracovné cesty nahradiť virtuálnymi stretnutiami a inteligentné dopravné systémy umožnia vysokú účinnosť dopravného systému;
32.
naliehavo vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie v oblasti využívania IKT v doprave, predovšetkým využívanie nástrojov na monitorovania a meranie; považuje za nevyhnutné, aby sa výsledky meraní zohľadnili pri kontrole dopravy v reálnom čase a pri rozvoji a skvalitňovaní mestských a regionálnych dopravných sietí;
33.
žiada Komisiu, aby presadzovala šírenie inteligentných motorov s cieľom podporiť hlavné odvetvia a príslušné spoločné technologické platformy;
34.
zdôrazňuje potrebu spoločnej stratégie v oblasti vývoja a výroby elektrických vozidiel; zároveň naliehavo vyzýva Komisiu, aby ako prioritu určila projekty v oblasti inteligentných vozidiel a inteligentných ciest, ako aj výskumné a vývojové pilotné projekty zariadení V2V a V2R, ktoré môžu pre európske spoločnosti pôsobiace v oblasti IKT vytvoriť nové obchodné príležitosti;
35.
odporúča, aby sa v súvislosti s prácou Európskeho inovačného a technologického inštitútu priorita kládla na iniciatívy v oblasti rozvoja IKT v záujme udržateľných inteligentných miest, keďže viac ako 80 % obyvateľov EÚ žije v mestách, ktoré stoja pre najväčšími úlohami súčasnosti, ktoré musia európske spoločenstvá riešiť v oblasti udržateľného rozvoja, mobility, komunikácií, zdravia, bezpečnosti, dobrých životných podmienok atď.;
36.
zdôrazňuje, že budúci návrh Komisie týkajúci sa vymedzenia novej európskej digitálnej agendy by sa mal zameriavať na začlenenie IKT do nízkouhlíkového hospodárstva; požaduje využívanie technológií IKT umožňujúcich dosiahnutie požadovanej úrovne zníženia emisií CO2 v kľúčových odvetviach do roku 2020 a žiada o podporu zodpovednej spotreby energie, najmä prostredníctvom zavádzania inteligentných meracích prístrojov; poukazuje aj na to, že by sa mali stanoviť konkrétne ciele týkajúce sa zníženia stopy odvetvia IKT do roku 2015;
37.
poukazuje na to, že významnou prekážkou rozsiahleho využívania IKT v priemysle a verejných službách je nedostatočná úroveň nevyhnutnej odbornej prípravy v tejto oblasti;
38.
odporúča dodržať doložku o revízii smernice o energetickej náročnosti budov a rozšíriť jej rozsah tak, aby v ďalšej revízii boli zahrnuté menšie budovy; naliehavo žiada členské štáty, aby túto smernicu vykonávali; odporúča takisto, aby sa do vykonávacích opatrení týkajúcich sa energetickej účinnosti začlenili aj IKT; nabáda členské štáty, aby umožnili verejnosti prístup k certifikátom energetickej náročnosti verejných budov, ktoré by sa mali tiež dať ľahko porovnávať;
39.
domnieva sa, že je nevyhnutné čo najrýchlejšie rozšíriť inteligentné domáce elektrospotrebiče (smart appliances) prostredníctvom komerčného využitia spoločnej technologickej iniciatívy ARTEMIS;
40.
domnieva sa, že širšie využite IKT podporí európsky hospodársky rast, vytvorí nové pracovné miesta vyžadujúce si kvalifikáciu a povzbudí trh s novými technológiami zameranými na zlepšenie energetickej účinnosti, ako aj tvorbu ekologických pracovných miest; domnieva sa, že tak v oblasti výskumu a vývoja, ako aj v oblasti využívania existujúcich technológií je potrebný významný objem investícií; vyzýva členské štáty, aby podporovali tak verejné, ako aj súkromné investície do energetickej účinnosti; v tejto súvislosti znovu opakuje zodpovednosť členských štátov a Komisie ako verejných obstarávateľov;
41.
zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú zohrávajú súkromné investície pri dosahovaní potrebných úrovní financovania, a preto sa domnieva, že EÚ by mala zabezpečiť priaznivý trh a regulačný rámec podnecujúci odvetvia obchodu, aby realizovali ambiciózne stratégie v oblasti energetickej účinnosti; domnieva sa, že za týchto podmienok trhy dosiahnu ciele, ktoré im boli stanovené; vyzýva preto Komisiu, aby predložila konkrétne, ambiciózne ciele podľa potenciálu jednotlivých IKT, ako uvádza vo svojom odporúčaní ( KOM(2009)0111 );
42.
vyzýva členské štáty, aby investovali do vzdelávania v oblasti energetickej účinnosti, ktoré by sa malo začínať od školskej dochádzky, a podporuje rozvoj inovačných IKT poskytujúcich vzdelávacie kurzy v širokej sieti základných a stredných škôl;
43.
domnieva sa, že inteligentné meracie systémy a projekty IKT vo všeobecnosti si vyžadujú rozsiahle informačné kampane, ktoré občanom vysvetlia ich prínos; zdôrazňuje, že informovanie spoločnosti o potrebe a výhodách inteligentných meračov je nevyhnutné na to, aby sa zabránilo nesprávnej interpretácii a nedostatku verejnej podpory; preto sa domnieva, že v záujme optimalizácie výroby a dodávok energie a distribučných sietí je dôležité čo najskôr podporiť využívanie inteligentných meracích systémov, čo spotrebiteľom umožní, aby svoju spotrebu riadili čo najúčinnejším spôsobom; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že meranie, sledovanie a automatizácia spotreby bude nevyhnutná v rámci architektúry optimalizovaných elektrických sietí, ktorých cieľom musí byť zabezpečenie energetickej účinnosti na jednej strane a začlenenie obnoviteľných zdrojov energie a riadenia uskladnenia energie na druhej strane; zdôrazňuje však, že inteligentné meracie systémy sú prvým krokom na ceste k inteligentným sieťam;
44.
zdôrazňuje, že vzhľadom na významný vplyv IKT na ekonomický rozvoj miest a regiónov EÚ je nevyhnutné konzultovať s oficiálnymi zástupcami miestnych a regionálnych spoločenstiev v prípadoch, keď je stanovenie prioritných oblastí činnosti dôležitých pre tieto spoločenstvá podporované programami EÚ;
45.
zdôrazňuje, že inteligentné siete na úrovni členských štátov a Európy sú nevyhnutné na úplné využitie výhod inteligentných meračov; vyzýva preto Komisiu, aby sa zaoberala investičnými programami na európskej úrovni; vyzýva členské štáty, aby podporovali a uľahčovali využitie inteligentného merania pre užívateľov nehnuteľností určených na komerčné a súkromné využitie; zdôrazňuje, že zavedenie inteligentných meracích systémov je len jedným z nevyhnutných prvkov budovania európskej integrovanej inteligentnej siete; nabáda členské štáty a Komisiu, aby urýchlili uplatňovanie riešení IKT na tento účel;
46.
zdôrazňuje potrebu monitorovať vplyv rozvoja IKT na aspekty udržateľného rozvoja s osobitným zameraním na environmentálne a sociálne otázky vrátane rizika, ktoré pre životné prostredie a zdravie predstavuje používanie starého zariadenia a sociálna nerovnosť vyplývajúca z digitálneho vylúčenia;
47.
vyjadruje pochvalu členským štátom, ktoré už zaviedli inteligentné meracie systémy a nabáda ostatné členské štáty, aby tak tiež urobili čo najskôr; vyzýva Komisiu, aby sa prostredníctvom existujúcich finančných a výskumných nástrojov podieľala na financovaní čo najväčšieho počtu rozsiahlych projektov;
48.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali riešenia IKT, ktoré sú účinné, aktualizovateľné a rozšíriteľné prostredníctvom zmlúv o verejnom obstarávaní.
49.
vyzýva Komisiu, aby zriadila európsky internetový portál, ktorý by uvádzal najlepšiu prax v oblasti využívania IKT na zlepšenie energetickej účinnosti a spotrebiteľom a verejným orgánom by poskytoval užitočné informácie; požaduje zavedenie rozsiahlej kampane v európskych médiách zameranej na vzdelávanie verejnosti, pokiaľ ide o možnosti šetrenia energie v oblasti používania elektronických zariadení;
50.
vyzýva Komisiu, aby pri plánovaní v súvislosti s IKT zohľadňovala menej rozvinuté regióny EÚ a aby zabezpečila prostriedky na spolufinancovanie zavádzania inteligentných meracích systémov a ďalších projektov IKT v týchto regiónoch s cieľom zaistiť ich zapojenie a zamedziť ich vylúčeniu zo spoločných európskych podnikov;
51.
víta vytvorenie pracovnej skupiny pre inteligentné siete, ktorá vznikla v rámci Komisie, a odporúča, aby táto skupina riadne zohľadnila názory všetkých zúčastnených strán; žiada Komisiu, aby Parlamentu poskytovala pravidelné správy o pokroku práce tejto skupiny;
52.
vyzýva Komisiu, aby na základe práce tejto pracovnej skupiny zvážila vypracovanie oznámenia o inteligentných meracích systémoch, v ktorom by
a)
určila prekážky, ktoré bránia širokému uplatňovaniu inteligentných meracích systémov;
b)
víta praktickú príručku, ktorú predložila Komisia spoločne s Výborom regiónov a ktorá sa týka spôsobu, akým miestne a regionálne orgány môžu využívať IKT v rámci plánovania energetickej účinnosti a environmentálnych plánov, a domnieva sa, že táto aplikácia zlepší obchodné príležitosti na miestnej a regionálnej úrovni;
c)
navrhla postup pre čo najrýchlejšie vypracovanie minimálnych spoločných funkčných požiadaviek pre inteligentné meracie systémy;
d)
vypracovala plán vytvorenia špecifikácií a noriem rozvoja inteligentných spotrebiteľských elektronických zariadení kompatibilných s inteligentnými meracími systémami;
e)
vypracovala plán, ktorý stanovuje inteligentné (konkrétne, merateľné, primerané, dosiahnuteľné a časovo ohraničené) úlohy a ciele pre zavedenie týchto systémov v členských štátoch; a
f)
zriadila systém zberu informácií o osvedčených postupoch v tejto oblasti;
53.
domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa členské štáty do konca roku 2010 dohodli na spoločných minimálnych funkčných požiadavkách na inteligentné meracie systémy, ktoré by podporovali decentralizovanú výrobu a energetickú účinnosť a ktoré by spotrebiteľom poskytovali komplexné a relevantné informácie, ktoré by im umožnili kedykoľvek sledovať vlastnú spotrebu energie a prispôsobovať ju podľa vlastných potrieb, čo by prispelo k účinnejšiemu riadeniu tejto spotreby;
54.
vyzýva Komisiu, aby stanovila stručný akčný plán znižovania spotreby energie prostredníctvom využívania IKT v budovách inštitúcií EÚ, aby tak bola príkladom pre členské štáty a európskych občanov;
55.
vyzýva Komisiu, aby do konca roku 2010 navrhla harmonogram s ambicióznymi a záväznými cieľmi v oblasti úspor energie postavený na IKT pre všetky odvetvia IKT a členské štáty, aby sa mohli splniť ciele v oblasti zníženia množstva emisií uhlíka;
56.
je presvedčený, že pri rozhodovaní o právnych nástrojoch a spoločných opatreniach na európskej úrovni by sa mala osobitná pozornosť venovať dodatočným nákladom, ktoré by mohli pre európskych občanov vzniknúť v dôsledku týchto opatrení, ako aj zaťaženiu európskych priemyselných odvetví z hľadiska výrobných a administratívnych nákladov;
57.
vyzýva Komisiu, aby predložila návrh finančného nástroja ako súčasti financovania Európskou úniou s cieľom podporiť MSP v rozvoji technológií udržateľnej nízkouhlíkovej energie;
58.
vyzýva Komisiu, aby upravila rozpočet EÚ s cieľom urýchliť vývoj a zavádzanie nákladovo účinných nízkouhlíkových technológií a zamerala sa pritom predovšetkým na naplnenie finančných potrieb súvisiacich s realizáciou Európskeho strategického plánu pre energetické technológie (plán SET);
59.
víta vytvorenie Paktu starostov a primátorov (Covenant of Mayors) ako fóra na výmenu osvedčených postupov a priekopníka medzi mestami, ktoré si kladú ambiciózne ciele v záujme zvyšovania svojej energetickej účinnosti; v tejto súvislosti gratuluje mestám a združeniam, ktoré rozvíjajú osvedčené postupy využívania IKT na zvyšovanie energetickej účinnosti v mestách, a podporuje šírenie týchto osvedčených postupov;
60.
vyzýva členské štáty a Komisiu na podporu vzdelávania a zvyšovania informovanosti užívateľov s cieľom umožniť, aby sa naplno využil potenciál IKT na úsporu energie;
61.
vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s príslušnými medzinárodnými partnermi podporovala vypracovanie spoločných medzinárodných noriem v oblasti podávania správ o emisiách uhlíka spoločnosťami, aby sa im umožnilo merať vlastné emisie porovnateľným a účinným spôsobom;
62.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali rozvoj vonkajšieho spracovávania vzhľadom na obrovský potenciál tejto technológie, ktorým prispieva k úspore energie a znižuje objem odpadu, ktorý je zvyčajne spojený s pravidelnou aktualizáciou IKT;
63.
praje si, aby sa uskutočnili iniciatívy s cieľom využiť potenciál IKT na zníženie plytvania potravinárskych výrobkov v rámci logistického reťazca, predovšetkým prostredníctvom koordinovaných činností v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a siedmeho rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj;
64.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisie a vládam a parlamentom členských štátov.
