Poslanci požadujú striktný limit 48 hodín týždenne
Sociálna politika
2005-09-07 - 19:08
Už 15 rokov sa Európsky parlament snaží venovať budovaniu sociálnej Európy : poslanci Parlamentu v Štrasburgu by teda mohli v budúcnosti doslova postaviť európskych ministrov k múru a požadovať odstránenie odchýliek od stopu 48 hodinového pracovného týždňa schváleného legislatívou EU.
Právomoci Európy zostávajú obmedzené v sociálnej oblasti.
Vlády odmietajú odstúpiť ich nedotknuteľné prednostné práva a tým ohroziť ich sociálny model.
Preto hlavné mestá EU držia ruku na dôchodkových režimoch alebo napríklad na sociálnom poistení.
EU však môže prijať opatrenia na zlepšenie zdravia, bezpečnosti a ochrany pracovníkov.
V roku 1993, ako doprovod k realizácii veľkého trhu, si Európa priradila všeobcné spoločné pravidlá týkajúce sa pracovnej doby.
Európska legislatíva predpokladá, že pracovník má nárok na každodenný čas oddychu minimálne 11 hodín a na prestávky.
Maximálna týždenná pracovná doba je stanovená na 48 hodín a ročná dovolenka musí byť minimálne 4 týždne.
U nočných pracovníkov je povolená maximálna pracovná doba 8 hodín denne.
Tieto pravidlá sa však nevzťahujú na každého.
Veľká Británia už na začiatku dosiahla, že limit pracovnej doby sa nebude vzťahovať na jej pracovníkov.
Cyprus a Malta sa pripojili k Veľkej Británii.
Aj ďalšie krajiny Únie si zvolili odchýlku – v žargóne Únie hovoríme aj o « opt-out » - u vybraných profesií (sektor zdravotníctva a reštaurácií).
Tento režim výnimiek nadobudol perverzný účinok.
Napríklad vo Veľkej Británii zamestnanci majú samozrejme právo odmietnuť alebo akceptovať limit 48 hodín, ale stáva sa, že im túto otázku položia pri podpisovaní zmluvy.
Objavil sa aj iný problém, v iných štátoch Únie – Francúzsko, Španielsko a Nemecko – pri vyúčtovaní hodín pohotovosti lekárov v nemocniciac, alebo pokuty, ktorým sú vystavení členovia niektorých profesií.
Tieto hodiny, kedy profesionál čaká bez toho, aby plnil špeciálnu úlohu, sú pracovnými hodinami ?
Odpoveď prináša dôležité následky u organizácie príslušných služieb.
Nový legislatívny návrh Európskej komisie (Výkonný orgán EU) sa pokúša odstrániť tieto nedostatky tým, že sprísňuje zavádzanie « opt-out » a robí rozdiel medzi hodinami « odpracovanými » alebo « neaktívnymi », ktoré sa nepočítajú do pracovnej doby.
Komisia pre zamestnanie a sociálne veci, ktorá pripravuje doporučenie pre európskych poslancov ako celku, to nechce počuť.
Navrhla jasne a jednoducho zakázať možnosť odchýliek od limitu maxiimálnych 48 hodín týždenne.
Okrem iného rozhodla, že pohotovostný čas musí byť vo väčšine prípadov započítaný do pracovnej doby.
Európsky parlament počas plenárneho zasadania sa po prvý krát vyjadril k texu v máji v Štrasburgu.
Európski ministri sociálnych vecí majú následne zaujať stanovisko.
Je málo pravdepodobné, že text bude odsúhlasený tak, ako bol v prvom čítaní.
Aby mohol byť schválený, dohoda musí dostať súhlas poslancov a Dvadsťpäťky.
Návrh je smernicou, čo znamená, že akonáhle bude schválený inštitúciami EU, musí byť aj transformovaná v podobe národného zákona vo všetkých dvadsiatich piatich členských štátoch, ktoré na to budú mať dva roky.
Teda až po dvoch rokoch bude aplikovateľná u európskych pracujúcich.
20050819STO00760
SK
1
PHOTO
20050818PHT00276.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
