KONEČNÉ ZNENIE
A6-0172/2005
31.5.2005
SPRÁVA
o informačnej spoločnosti
(2004/2204(INI))
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
Spravodajkyňa:
Catherine Trautmann
PE 357.505v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
EXPLANATORY STATEMENT................................................................................................9
STANOVISKO VÝBORU PRE KULTÚRU A VZDELÁVANIE............................................14
POSTUP...................................................................................................................................17
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o informačnej spoločnosti
( 2004/2204(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na oznámenie Komisie ( KOM(2004)0111 ),
– so zreteľom na závery Rady z 9. a 10. decembra 2004 (15472/04),
– so zreteľom na oznámenie Komisie „Pre globálne partnerstvo v informačnej spoločnosti: Premietnutie ženevských zásad do činnosti“ ( KOM(2004)0480 ),
– so zreteľom na závery Rady z 8. a 9. marca 2004 (2206/04),
– zo zreteľom na základné vyhlásenie a akčný plán k Svetovému samitu o informačnej spoločnosti, ktoré boli prijaté 12. decembra 2003,
– so zreteľom na rezolúciu UNESCO 32C/34 zo 17. októbra 2003 o možnosti vypracovať medzinárodný normatívny nástroj týkajúci sa kultúrnej rôznorodosti,
– so zreteľom na predchádzajúcu štúdiu Výkonnej rady UNESCO z 12. marca 2003 o technických a právnych aspektoch vzťahujúcich sa na potrebu vypracovania normatívneho nástroja o kultúrnej rôznorodosti,
– so zreteľom na stanovisko v podobe listu, ktorý predseda Parlamentu postúpil predsedovi Komisie a predsedovi Rady 26. novembra 2003
odkaz Adonis: 313638 ,
– so zreteľom na závery Rady z 5. júna 2003 (9686/03),
– so zreteľom na oznámenie Komisie ( KOM(2003)0271 ),
– so zreteľom na všeobecné vyhlásenie UNESCO o kultúrnej rôznorodosti z 2. novembra 2001,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a na stanovisko Výboru pre kultúru a vzdelávanie ( A6‑0172/2005 ),
A. keďže tuniský samit predstavuje druhú dôležitú fázu pre podporu informačných a komunikačných technológií ako faktora dlhodobo udržateľného rozvoja a spoločného rastu, pretože chudoba znamená nielen odoprenie prístupu k tovarom, ale aj možnosti začlenenia sa do spoločnosti,
B. keďže informačné a telekomunikačné technológie predstavujú strategický nástroj pre politiky štátov a privilegovaný prostriedok spolupráce a hľadania vzájomného prospechu vďaka akčnému plánu medzi rozvinutými, rozvíjajúcimi sa a menej rozvinutými krajinami,
C. keďže informačné a komunikačné technológie môžu prispieť k svetovej rovnováhe ako aj k individuálnemu pokroku prostredníctvom realizácie Cieľov milénia,
D. keďže rozhodnutie UNESCA prijať Dohovor o kultúrnej rôznorodosti predstavuje rozhodujúci podnet pre rozvoj súdržnejšej informačnej spoločnosti, založenej na ochrane rôznorodosti kultúrnych prejavov, na medzinárodných kultúrnych výmenách a na podpore pluralizmu,
E. keďže informačná spoločnosť musí byť otvorená pre všetkých, nakoľko výchova a vzdelávanie, zdravotníctvo, výskum a obchod sú prioritami informačných a komunikačných technológií, ktoré sú orientované na občanov,
F. keďže rozvoj informačných a komunikačných technológií musí smerovať k posilneniu demokracie a účasti občanov, ktorí by mali byť skôr účastníkmi ako spotrebiteľmi,
G. keďže tieto technológie sa musia rozvíjať v upravenom a bezpečnom rámci predpisov zaručujúcom slobodu vyjadrovania a informácií, kultúrnu rôznorodosť a mnohojazyčnosť,
H. keďže účinnosť Európskej únie spočíva v koordinácii členských štátov a v pozitívnej spolupráci s Komisiou, v súlade s jej politickými cieľmi a záväzkom voči menej rozvinutým krajinám,
I. keďže informačné a komunikačné technológie sú neoddeliteľnou súčasťou spoločnosti založenej na poznatkoch a informáciách, tak ako to pre Úniu požaduje lisabonská stratégia a vyhlásenie z Barcelony,
J. keďže Únia zohráva dôležitú úlohu v súvislosti s odstraňovaním územných a sociálnych rozdielov v miere digitalizácie, prostredníctvom úspešnosti jej vnútorných politík, rozvoja partnerstva a zapájaním verejných orgánov, podnikov a občianskej spoločnosti,
K. keďže Únia má k dispozícii nástroje na boj proti rozdielom v miere digitalizácie: politika rozvojovej pomoci, medzinárodná hospodárska a vedecká spolupráca, finančné inštitúcie (EIB),
L. keďže EÚ prijatím jednotného právneho rámca pre elektronickú komunikáciu zdôraznila zásadný význam otvoreného a konkurencieschopného trhu pre tvorbu investícií do nových služieb a pre poskytovanie vysokorýchlostných pripojení za prístupné ceny;
M. keďže právo na vzdelanie a prístup k odbornému vzdelávaniu a ďalšiemu vzdelávaniu sú zakotvené ako základné práva v Charte základných práv Únie,
1. víta potvrdenie záväzku Rady pracovať na tom, aby druhá fáza Svetového samitu o informačnej spoločnosti prebehla úspešne,
2. celkovo schvaľuje návrhy Komisie najmä v súvislosti s rozhodujúcou úlohou právneho rámca podporujúceho investície, aplikáciami informačných a komunikačných technológií v prioritných oblastiach ako on-line government, dôležitosťou výskumu a inovácie, ako aj prispievaním informačných a komunikačných technológií k rozvoju, a očakáva že Komisia vypracuje stratégiu v súlade s globálnym akčným plánom Svetového samitu o informačnej spoločnosti, o ktorom sa rozhodne na konferencii v Tunise v roku 2005;
3. poznamenáva, že:
- dobrá koordinácia členských štátov EÚ umožnila zapojiť Komisiu do Svetového samitu pre informačnú spoločnosť, najmä do činnosti pracovnej skupiny pre riadenie internetu;
- skúsenosti Únie umožňujú, aby pozitívne vplývala na právny rámec podporujúci realizáciu akčného plánu,
4. zdôrazňuje, že:
- nakoľko rozvoj informačných a komunikačných technológií môže zväčšiť rozdiely v miere digitalizácie v prospech tých, ktorí k nim majú prístup a vedia ich používať, toto nebezpečenstvo je potrebné brať do úvahy pri všetkých odporúčaných krokoch, prostredníctvom prispôsobenia sa situáciám na regionálnej, národnej alebo miestnej úrovni,
- nakoľko informačné a komunikačné technológie prispievajú ku konkurencieschopnosti a zvýšeniu úrovne poznatkov a kompetencií, je potrebné venovať rovnakú pozornosť hospodárskym a kultúrnym účinkom rozvoja informačných a telekomunikačných sietí, tak aby to bolo prospešné pre zamestnanosť, podniky a sociálnu kohéziu,
- mala by sa venovať osobitná pozornosť možným problémom, ktoré vznikajú v dôsledku koncentrácie mobilných a internetových služieb a ich obsahu; dôrazne žiada Komisiu, aby monitorovala následky takejto koncentrácie;
- individuálny prístup je potrebné rozvíjať rovnako ako kolektívny prístup,
- e-začlenenie sa musí sústrediť na prístupnosť, na poskytovanie online služieb (vláda, výchova a ďalšie vzdelávanie, zdravotníctvo a obchod) a osvojenie si ich používania s tým, že na základe dohody všetkých partnerov sa základné a najnevyhnutnejšie služby môžu poskytovať bezplatne, voľný softvér a softvér z otvoreného zdroja (FLOSS) môže byť jedným zo spôsobov prístupu k týmto službám;
5. trvá na:
- strategickej úlohe výskumu a rozvoja v každej etape a na každom stupni procesu: rozvoj a šírenie nových technológií, porovnávacie a hodnotiace postupy akčného plánu a vytvorenie monitorovacích centier,
- potrebe začleniť do prioritných výskumov sociálno-ekonomické štúdie umožňujúce hodnotiť ľudský a sociálny účinok prístupu k informačným a komunikačným technológiám,
- vhodnosti práve prebiehajúceho 7.
Rámcového programu Spoločenstva pre výskum a rozvoj a zvýšenia rozpočtu pre výskum,
- význame rozvoja schopností a kvalifikácie na miestnej úrovni podporou vzdelávania a výskumu v oblasti počítačovej vedy;
- potrebe rozvíjať podnikateľské a inovačné schopnosti, aby krajiny mohli využívať informačné a komunikačné technológie pre rozvoj služieb a systémov, ktoré presne zodpovedajú ich spoločenským potrebám;
6. víta:
- dôraz, ktorý Komisia kladie na potrebu zriadiť vo všetkých krajinách nezávislé regulačné orgány a vytvoriť jednoznačný rámec práva hospodárskej súťaže, na základe ktorého sa môžu investori bezpečne zúčastniť hospodárskej súťaže;
- význam zvýšenia úrovne medzinárodných komunikačných služieb, regulačnej spolupráce a výmene osvedčených postupov;
7. odporúča:
- aby Únia a jej členské štáty urýchlili vytváranie výskumných sietí pre informačné a komunikačné technológie prostredníctvom nástrojov infraštruktúry ako GEANT, excelentných centier alebo technologických platforiem a centier s expertmi a odborníkmi z praxe pre výchovu a ďalšie vzdelávanie,
- aktívnu politiku podpory, ktorú by mali využívať spoločné informačné programy na šírenie výsledkov výskumu v oblastiach, pre ktoré sa tieto výsledky preukážu ako užitočné a ktoré využívajú verejné financovanie;
- aby v prípade potreby boli zapojení verejní činitelia, zástupcovia občianskej spoločnosti a súkromného sektora,
8. vyzýva Úniu a členské štáty, aby:
- Svetový samit o informačnej spoločnosti vnímali ako podnet na spoluprácu v oblastiach s tradičnou zemepisnou alebo historickou blízkosťou (Stredomorie, AKT, atď.) a novej spolupráce s rozvojovými krajinami,
- prioritne brali do úvahy potreby v oblasti infraštruktúry a vzdelávania najmenej rozvinutých krajín,
- rešpektovali miestne poznatky a skúsenosti v súvislosti s praxou a obsahom spolupráce,
- sa uistili, že úsilie EÚ prispieva k zabezpečeniu rovnováhy medzi hospodárskym rastom, konkurencieschopnosťou a zamestnanosťou na jednej strane a sociálnou a ekonomickou udržateľnosťou na druhej strane;
- uplatňovali pružné formy otvoreného verejno-súkromného partnerstva (regióny, štáty, miestne spoločenstvá, podniky, združenia, MVO) zapojením inštitucionálnych financovateľov ako EIB alebo súkromných financovateľov,
- zriadili pracovnú skupinu s regulačnými orgánmi členských štátov s cieľom podporovať účinné integrované a nezávislé regulačné modely a vymieňať si skúsenosti s úspešnými opatreniami na otváranie trhu, ktoré podporili investície a znížili spotrebiteľské ceny;
9. so záujmom berie na vedomie vytvorenie fondu pre dobrovoľné financovanie, zároveň však podotýka, že tento fond nenahrádza potrebné využívanie existujúcich financovaní alebo financovaní, ktoré je potrebné vytvoriť,
10. navrhuje, aby sa začala diskusia o nových opatreniach, aby sa mohli optimalizovať zdroje z programov spolupráce a Európskeho rozvojového fondu, ako napr. opätovné použitie nevyčerpaných prostriedkov na podporu akčného plánu,
11. domnieva sa, že vývoj organizácie a riadenia internetu je kľúčom k úspechu Svetového samitu o informačnej spoločnosti a musí byť zapracovaný do harmonogramu, ktorý bude v súlade s vyhlásením o princípoch a akčným plánom,
12. zdôrazňuje však, že by sa mal zachovať medzinárodný a nezávislý systém správy internetu;
13. zdôrazňuje, že stabilita a spoľahlivosť internetu sú podmienkou pre sprístupnenie a investovanie do informačných a komunikačných technológií,
14. pripomína, že výzva súvisiaca s rozvíjaním informačnej spoločnosti je založená na používaní informačných a komunikačných technológií na podporu účinného uplatňovania základných noriem ľudských práv na medzinárodnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni,
15. zdôrazňuje, že programy digitálnej gramotnosti sú nevyhnutné na vytvorenie globálneho priestoru slobody a bezpečnosti, v ktorom budú mať občania, ktorí sú potencionálnymi spotrebiteľmi informácií, zaručené úplné občianske práva; konštatuje, že vzdelanie vrátane vzdelávania v oblasti ľudských práv, je podstatné pre súdržnú informačnú spoločnosť;
16. očakáva, že tuniský samit::
- umožní pokročiť v spoločnom definovaní riadenia internetu a v reprezentatívnejšej metóde organizovania partnerských krajín,
- sa bude zaoberať otázkami všeobecného záujmu, ktoré sa vzťahujú na správu internetu (mená domén, prideľovanie adries) a posilní medzinárodnú spoluprácu v oblasti bezpečnosti a zneužívania internetu (vrátane spamov) a v boji proti počítačovej kriminalite (vrátane detskej pornografie) a pokusom o obmedzenie plurality, slobody prejavu a dodržiavania ľudských práv;
- vyjasní verejné záväzky a najmä:
- zohľadní intelektuálne vlastníctvo a kultúrnu rôznorodosť pri vypracovaní nového riadenia,
- bude dbať o neutralitu a interoperabilitu digitálnych technológií a platforiem,
- podporí technologické, ekonomické a kultúrne výmeny v rámci spravodlivo regulovanej hospodárskej súťaže,
17. vyzýva Radu a Komisiu, aby vzali na vedomie odporúčania Parlamentu a naďalej ho zapájali do monitorovania Svetového samitu o informačnej spoločnosti, v záujme dobrého zosúladenia snáh vytýčených EÚ a ich implementácie, najmä v oblasti rozpočtu, v politikách Únie,
18. víta iniciatívu stretnutia z Bilbaa podporovanú digitálnymi mestami, ale zdôrazňuje, že by mala vzniknúť aj iniciatíva na vytvorenie digitálnych regiónov;
19. želá si posilňovať účasť európskej občianskej spoločnosti v súvislosti s tuniským samitom,
20. zdôrazňuje význam zapojenia súkromného sektora do Svetového samitu pre informačnú spoločnosť;
21. zdôrazňuje, že by sa mala podporovať inovácia v oblasti vzdelávacích systémov, programov celoživotného vzdelávania a iniciatív týkajúcich sa e-learning (pre učiteľov ako aj pre študentov) a odporúča výslovne sa zamerať na vzdelávanie, výcvik a používanie nástrojov na tvorbu obsahov, ktoré odzrkadľujú kultúru rozmanitosť;
22. vyzýva členské štáty, aby konali v súlade s cieľom UNESCO „Vzdelanie pre všetkých do roku 2015“ a reagovali na požiadavku UNICEF vyčleniť viac rozpočtových prostriedkov na vzdelávanie v rámci Paktu s budúcimi generáciami;
23. zdôrazňuje, že globalizácia prináša riziká, ktoré sa týkajú rešpektovania jazykovej rôznorodosti kultúr a ich národných identít, a že informačná spoločnosť môže tiež predstavovať príležitosť na podporu medzikultúrneho dialógu prostredníctvom globálnych sietí;
24. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie predložil Rade a Komisii.
EXPLANATORY STATEMENT
Background to the World Summit on the Information Society (WSIS)
Bridging the digital divide: a development issue
The decision to launch the WSIS was taken with the adoption by the United Nations General Assembly of Resolution 56/183 of 21 December 2001.
The first phase of the WSIS (Geneva, 10-12 December 2003) produced a Declaration of Principles for a World Information Society and a Plan of Action.
The Declaration of Principles lays the foundations for a global partnership and sets out extensive areas of cooperation.
The Plan of Action centres on the creation of a favourable environment capable of attracting investment and fostering sustainable growth and inclusive development, on promoting the development of information and communication technologies (ICT) products and services for all (on-line access for all in the fields of government services, education, health and commerce) and on enhancing research and development, infrastructure and research technologies.
The proposals made by the European Commission with regard to the Plan of Action are a response to the remarks and recommendations made to the Council and Commission by the European Parliament's Committee on Industry, Research and Energy in a letter forwarded by the President of Parliament.
The second phase of the WSIS will take place in Tunis on 16-18 November 2005.
The objective of this second phase is to translate the principles into tangible results on the basis of the WSIS Plan of Action.
The current Communication from the Commission entitled "Towards a Global Partnership in the Information Society: Translating the Geneva principles into actions.
Commission proposals for the second phase of the World Summit on Information Society (WSIS)" forms part of this approach.
The most-debated issues concern governance and the financing that will enable the success of the Plan of Action.
A socio-economic component to the digital divide
The aim of the WSIS is to define a common strategy which enables a positive development of the use of information technologies that has beneficial spin-offs for economic prosperity, knowledge advancement, the consolidation of peace and the promotion of democracy.
In order for this objective to be achieved, all the facets of the digital divide need to be taken into consideration.
First of all there is the purely technological divide, which is to say inequality of access to one or more ICTs.
This inequality of access can stem from inadequate network coverage, or from users being unable to benefit from this access for financial or other reasons.
The geographical dimension of the digital divide can add to social and cultural inequalities.
Indeed, ICTs are unlike other technological goods in that they are vehicles for technical, administrative and political information.
The precondition of being able to afford the goods and services in question may therefore combine with the precondition of having sufficient knowledge and skills to make use of these goods and services.
This point is all the more important because the rapid growth of ICTs has tended, paradoxically, to exacerbate existing inequalities, since only members of mainstream society have access to them, making it necessary for the public authorities to intervene to rein in this phenomenon.
This conception of the digital divide is from a perspective of development, growth and competitiveness, interdependence and solidarity, and tallies with the United Nations Millennium Goals.
The question, therefore, is what kind of world society we want and what place ICTs have in development.
Role of the European Union (EU) to be consolidated
The EU has a vital role to play.
It is a political and economic area and the leading contributor to development, inter alia through the EDF.
It also boasts a culture of balance-seeking, thanks to an economic model that allies technological performance, competitiveness and distribution of prosperity.
That is why it must consolidate its geographical influence, and cultural proximity to many parts of the world to enable an opening-up of the information society to all.
Political issues
The development of participatory democracy
The WSIS is pursuing a democratic and remedial role in the bridging of the digital divide.
People using ICTs should be involved as users and players, with due respect for intellectual property law.
Members of the public should not see the role they play vis-à-vis ICTs reduced to that of simple consumers in thrall to the constant evolution of the techniques served up by the market.
The expected benefits for the public will be in the field of knowledge (skills and mastery of ICTs, communication and information) and the economic and social sphere, through an improvement in the quality of life, with due respect for diversity.
This is why the European Parliament is duty-bound to express an opinion on financing, governance, the selection criteria, programmes and the criteria of the added value contributed by ICTs, and on its commitment to mobilising civil society as regards these themes.
The EU should pursue the objectives of combating poverty, be this cultural or economic, and enhancing health and the environment, from a perspective of sustainable development and with due regard for cultural and linguistic pluralism.
This calls for a use of ICTs that combines the principles of pluralism, equitability, freedom and faith in the security of the system.
The EU must play a full role in the debate on new participatory citizenship in a multipolar world.
The fact that the Member States have agreed to the active involvement of the European Commission is an undeniable plus that will facilitate the process.
Concomitant political agendas
The EU is pursuing an objective of competitiveness and growth through the knowledge-based society advocated at Lisbon as well as the bridging of the geographical and social digital divide that exists within its borders.
The concomitance of this priority, as stated in EU policy and in the conclusions of the Geneva Summit, presents an opportunity to promote shared development in this field with the countries of the South.
The proposals for the Plan of Action which the Commission has presented in its communication are genuine specifications for a sustainable development that allies technological progress, economic development and the protection of individual rights and freedoms.
Furthermore, the discussions on the UNESCO Convention on Cultural Diversity are being held in parallel to the preparation of the Tunis Summit.
This Convention might be adopted in October 2005, with the WSIS being held in November 2005.
It could be pointed out that the Tunis Summit will present our partners and civil society with an opportunity to verify whether we are matching our words with deeds.
The EU must takes its place as the indispensable partner of less-advanced and emerging countries.
Issues under discussion
Governance
The issue of governance is still to be resolved and it is important for the Tunis Summit to provide an answer.
Good governance in respect of ICTs should result in confidence in them, and in their security.
The organisation responsible for governance should be representative of the public and the States.
Its role and the responsibilities stemming from this must be clearly defined.
Ensuring freedom in the use of ICTs calls for a requisite regulation and penalties in the event of failure to comply with these rules.
The EU must work for the development of an international-level monitoring mechanism.
The matters linked to the issue of governance can be divided into two categories.
The first of these concerns the representativeness and legitimacy of the organisation responsible for governance, since the mandate of the ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) is about to expire.
There is therefore a need for proposals to be worked out on management of the internet and for a definition of "governance" to be found, in respect of the various players involved (governments, NGOs, private sector, civil society), their role and their obligations.
The second category concerns the balance between guaranteeing freedom of expression and the broad opening-up of the internet with an eye to democracy and interchanges on the one hand, and the integration of security issues (transactions, data protection) and regulation on the other.
Financing
The preparation of the Tunis Summit has coincided with the relaunch of the Lisbon Strategy, the establishing of the new financial perspective for the EU, and the drawing-up of, among other things, the e -programmes, the 7th FPRD and MEDIA.
It is clearly necessary and valid to seek to achieve synergies between these programmes.
Financing of the Plan of Action is vital to the success of the process.
Different modes of financing should be considered as both facilities and services must be reasoned for.
Since the credibility of the project depends on its financing, it would also be worthwhile to ascertain which of all the EU activities in the programmes concerned with ICT are likely to benefit development and which appropriations would have ICT added-value, not least in the context of the EDF.
A partnership method beneficial to enterprises and individuals
It is also necessary to take into account all the possible levels of action (EU, States, local and regional authorities - inter alia through a harnessing of the Digital Cities network - and private enterprises).
Likewise, public-private partnerships are needed in order to achieve the results expected.
The benchmarking performed in Tunis will enable the most worthwhile courses of action to be pinpointed.
There is a need for large-scale action and to move beyond micro-projects.
Project evaluation should bear on the benefits to the community and the structural impact of projects, just as there is a need to assess, within the EU, the contribution made by ICTs to social and geographical cohesion.
In this case, it is within the Structural Funds that a ICT lever effect might be sought.
The idea of a state fund for mandatory financing has been abandoned.
On the other hand, 14 March 2005 marked the setting-up in Geneva of the Digital Solidarity Fund.
This relies on a voluntary contribution and is complementary to the existing mechanisms.
It is a worthwhile tool, but is not exempt from criticism and is not a cure-all.
Other avenues are still to be explored, including the allocation of unused development appropriations, taking a lead from the discussions concerning the Growth Adjustment Fund.
An incentive to pursue the process
Successful implementation of the Plan of Action will depend to a great extent on the ability to assess requirements in terms of ICT development, to anticipate changes in the digital divide and in user patterns and to adapt education and training measures and, lastly, will reside in the ability to adopt instruments for the economic and social comparison and evaluation of the Information Society.
The EU must harness all the possibilities offered by R&D to equip the WSIS with observatories and multi-disciplinary research platforms.
It should undertake to itself perform an assessment of its activities, by incorporating this into the 7th FPRD and the articulation of the e -programmes.
In the face of the rapid transformation of the world information society through the acceleration of technological convergence, and the widening of inequalities, it is only through the international political will for effective cooperation that the time needed to bridge the digital divide can be reduced.
This could not be achieved through the market and technologies alone, but they can make a contribution if the international community proffers an 'intelligent' development plan.
21.4.2005
STANOVISKO VÝBORU PRE KULTÚRU A VZDELÁVANIE
pre Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
k informačnej spoločnosti
( 2004/2204(INI) )
Navrhovateľka: María Badía i Cutchet
NÁVRHY
Výbor pre kultúru a vzdelávanie žiada Výbor pre priemysel, výskum a energetiku, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
1. zdôrazňuje, že vytváranie kapacít a programy digitálnej gramotnosti sú nevyhnutné na vytvorenie globálneho priestoru slobody a bezpečnosti, v ktorom budú občania nielen potenciálnymi spotrebiteľmi informácií, ale kde budú mať zaručené úplné občianske práva;
2. pripomína, že výzva súvisiaca s rozvíjaním informačnej spoločnosti je založená na používaní informačných a komunikačných technológií na podporu účinného uplatňovania základných noriem ľudských práv na medzinárodnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni, čo znamená priblížiť občanom a krajinám základné normy ľudských práv stanovené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a v Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach a v Medzinárodnom pakte o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach;
3. zastáva názor, že plnoprávne občianstvo v informačnej spoločnosti poskytuje všetkým ľuďom tieto základné práva: 1) spravodlivý, finančne dostupný a účinný prístup k základným technológiám s ohľadom na osobitosti menšinových, vidieckych a okrajových komunít; 2) prístup k verejným službám na všetkých správnych úrovniach najúčinnejším, najzrozumiteľnejším a najtransparentnejším spôsobom 3) prístup k adekvátnemu mediálnemu vzdelávaniu a gramotnosti na všetkých úrovniach vzdelávacieho systému a ako súčasť celoživotného vzdelávania; 4) príležitosť zúčastniť sa na transparentných a zrozumiteľných procesoch politického rozhodovania a tvorby politiky, aby sa zabezpečilo, že tieto procesy sa uskutočňujú formou, ktorá je transparentná a zrozumiteľná pre verejnosť;
4. odporúča používanie otvorených elektronických formátov, lebo tieto zabezpečia prístupnosť a trvalosť verejných informácií;
5. konštatuje, že vzdelanie vrátane vzdelávania v oblasti ľudských práv, je podstatné pre súdržnú informačnú spoločnosť a predstavuje samo osebe občiansku hodnotu pre globálne spoločenstvo založené na spoločných hodnotách a ľudských právach;
6. zdôrazňuje, že inovácia vzdelávacích systémov, programy celoživotného vzdelávania a iniciatívy v rámci elektronického vzdelávania (pre učiteľov aj študentov) by sa mali podporovať ako kľúčové faktory premeny informácií na znalosti s vplyvom na zamestnanosť a hospodársky rast;
7. odporúča výslovne sa zamerať na vzdelávanie, odbornú prípravu a používanie nástrojov na tvorbu obsahov, najmä však obsahov, ktoré odzrkadľujú kultúru rozmanitosť, ako aj na zavedenie vyučovania a odbornej prípravy na školách prvého stupňa, ktoré mladým ľuďom umožnia používať kriticky a tvorivo všetky médiá, najmä digitálne médiá;
8. vyzýva členské štáty, aby konali v súlade s cieľom UNESCO „Vzdelanie pre všetkých do roku 2015“ a reagovali na požiadavku UNICEF vyčleniť viac rozpočtových prostriedkov na vzdelávanie v rámci Paktu s budúcimi generáciami;
9. zdôrazňuje, že globalizácia prináša riziká, ktoré sa týkajú rešpektovania jazykovej rôznorodosti kultúr a ich národných identít, a že informačná spoločnosť môže tiež predstavovať príležitosť na podporu medzikultúrneho dialógu prostredníctvom globálnych sietí;
10. víta rozhodnutie UNESCO prijať Dohovor o kultúrnej rôznorodosti ako rozhodujúci podnet pre rozvoj súdržnejšej informačnej spoločnosti, založenej na ochrane rôznorodosti kultúrnych prejavov, na medzinárodných kultúrnych výmenách a na podpore pluralizmu;
11. žiada, aby sa stanovili minimálne normy upravujúce prístup k informačným a komunikačným technológiám a uľahčujúce elektronické vzdelávanie a zakladanie globálnych elektronických škôl.
POSTUP
Názov
Informačná spoločnosť
Referenčné číslo
2004/2204(INI)
Gestorský výbor
ITRE
Výbor požiadaný o stanovisko dátum oznámenia v pléne
CULT 18.11.2004
Rozšírená spolupráca
nie
Navrhovateľka
dátum menovania
María Badía i Cutchet 25.11.2004
Prerokovanie vo výbore
25.11.2004
1.2.2005
15.3.2005
Dátum prijatia pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
21.4.2005
Výsledok záverečného hlasovania
za:
proti:
zdržal(-i) sa:
28
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
María Badía i Cutchet, Christopher Beazley, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dickute, V?ra Flasarová, Milan Gaľa, Claire Gibault, Lissy Gröner, Luis Francisco Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Karin Resetarits, Nikolaos Sifunakis, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Ivo Belet, Michael Cramer, Ignasi Guardans Cambó, András Gyürk, Małgorzata Handzlik, Gyula Hegyi, Nina Škottová, Witold Tomczak
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
POSTUP
Názov
Informačná spoločnosť
Referenčné čísla
2004/2204 (INI)
Základ v rokovacom poriadku
Čl.
45
Gestorský výbor dátum oznámenia v pléne
ITRE 18.11.2004
Výbor(-y) požiadaný(-é) o stanovisko dátum oznámenia v pléne
CULT 18.11.2004
DEVE 18.11.2004
Bez predloženia stanoviska(-ísk) dátum rozhodnutia
DEVE 19.1.2005
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia v pléne
0.0.0000
Návrh uznesenia začlenený v správe
Spravodajca(-ovia) dátum menovania
Catherine Trautmann 24.11.2004
Predchádzajúci spravodajca(-ovia)
Prerokovanie vo výbore
1.2.2005
26.4.2005
24.5.2005
Dátum prijatia
24.5.2004
Výsledok záverečného hlasovania
za:
proti:
zdržal(-i) sa:
42
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Ivo Belet, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Den Dover, Lena Ek, Adam Gierek, Umberto Guidoni, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein Mintz, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Nils Lundgren, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Miloslav Ransdorf, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Andres Tarand, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
María del Pilar Ayuso González, Daniel Caspary, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Neena Gill, Françoise Grossetete, Edit Herczog, Peter Liese, Vittorio Prodi, John Purvis, Manuel António dos Santos, Esko Seppänen, Hannes Swoboda
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Dátum predloženia– A6
31.5.2005
A6‑0172/2005
