A6-0510/2007
20.12.2007
SPRÁVA
o koncepcii čiernomorskej regionálnej politiky
(2007/2101(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajkyňa:
Roberta Alma Anastase
PE 396.706v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod .
Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre dopravu a cestovný ruch Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre regionálny rozvoj .......
Error!
Bookmark not defined.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE .
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o koncepcii čiernomorskej regionálnej politiky
( 2007/2101(INI) )
Európsky parlament
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce ( KOM(2007)0160 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade s názvom Regionálna spolupráca v oblasti Čierneho mora: stav a perspektívy pre opatrenia EÚ na podporu jej ďalšieho rozvoja ( KOM(1997)0597 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu zo 4. decembra 2006 o posilnení Európskej susedskej politiky (ESP) ( KOM(2006)0726 ),
– so zreteľom na akčné plány ESP prijaté spoločne s Arménskom, Azerbajdžanom, Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou, ako aj na dohody o partnerstve a spolupráci (PCA) podpísané s týmito krajinami, ktorých platnosť skončí v roku 2008 alebo 2009,
– so zreteľom na PCA medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane druhej, ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 1997 a ktorej platnosť sa končí v roku 2007,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/35/ES z 23. januára 2006 o zásadách, prioritách a podmienkach obsiahnutých v prístupovom partnerstve s Tureckom
Ú. v.
EÚ L 22, 26.1.2006, s.
34. (ďalej len „prístupové partnerstvo“),
– so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Moldavskej republike, Ruskej federácii, Turecku, Ukrajine a južnom Kaukaze,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2007 o posilňovaní Európskej susedskej politiky
Prijaté texty , P6_TA(2007)0538 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2007 o havárii lodí v Kerčskom prielive v Čiernom mori a následnom znečistení ropou
Prijaté texty , P6_TA(2007)0625 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z … 2008 o účinnejšej politike EÚ voči južnému Kaukazu: od sľubov k činom
(pozri Polferovej správu ( 2007/2076(INI) ), ktorá je súčasťou programu tej istej plenárnej schôdze ako táto správa) ,,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 26. septembra 2007 s názvom K spoločnej európskej zahraničnej politike v oblasti energie
Prijaté texty , P6_TA(2007)0413 . ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre medzinárodný obchod, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre regionálny rozvoj ( A6-0510/2007 ),
A. keďže región Čierneho mora leží na križovatke Európy, Strednej Ázie a Blízkeho východu, ktorá sa vyznačuje úzkymi historickými a kultúrnymi väzbami a veľkým potenciálom, ale aj nesmiernou rôznorodosťou; keďže región zahŕňa členské štáty EÚ Bulharsko, Grécko a Rumunsko, kandidátsku krajinu Turecko a partnerov v rámci ESP Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko, Moldavskú republiku a Ukrajinu, ako aj Ruskú federáciu, s ktorou sa EÚ dohodla na strategickom partnerstve založenom na štyroch spoločných priestoroch,
B. keďže vstupom Bulharska a Rumunska do EÚ sa Čierne more stalo do určitej miery vnútorným morom EÚ, a získalo teda nový rozmer strategického významu pre EÚ, čo viedlo k znásobeniu spoločných problémov a cieľov, ako aj k obnoveniu príležitostí na posilnenie spolupráce medzi EÚ a krajinami regiónu s cieľom vytvorenia skutočného priestoru bezpečnosti, stability, demokracie a prosperity,
C. keďže možnosti na spoluprácu v oblasti rozvoja a riadenia synergií v regióne Čierneho mora treba vymedziť na pozadí veľkého množstva existujúcich politík, formátov a prístupov k regiónu,
D. keďže Komisia navrhla počiatočnú stratégiu voči regiónu Čierneho mora vo svojom oznámení z roku 1997 o regionálnej spolupráci v oblasti Čierneho mora,
E. keďže konkrétnymi aspektmi politiky EÚ voči oblasti južného Kaukazu sa zaoberá samostatná správa, ktorú pripravuje Výbor pre zahraničné veci,
1. víta oznámenie Komisie s názvom Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce a cieľ posilniť spoluprácu s čiernomorským regiónom a v jeho rámci doplnením jestvujúcich bilaterálnych politík o novú regionálnu koncepciu; osobitne upozorňuje, že otázky energetickej bezpečnosti a prístupové rokovania s Tureckom, ako aj blížiace sa skončenie platnosti dohôd o partnerstve a spolupráci (PCA) a rokovania o ich budúcnosti zaraďujú regionálnu spoluprácu v čiernomorskej oblasti medzi hlavné priority zahraničnej politiky Únie;
2. domnieva sa, že ak sa má prijať koherentná, efektívna a na výsledky orientovaná koncepcia regionálnej politiky, musia po oznámení nasledovať ďalšie konzistentné kroky zo strany EÚ na podporu skutočnej regionálnej dimenzie prispôsobenej pre túto oblasť; vyjadruje tiež znepokojenie nad skutočnosťou, že výsledky regionálnej stratégie pre Čierne more neboli od jej spustenia v roku 1997 riadne vyhodnotené; vyzýva Komisiu, aby pripravila podrobné hodnotenie minulých i súčasných činností a výsledky predložila Európskemu parlamentu; víta zámer Komisie zabezpečiť v roku 2008 vypracovanie prvotného hodnotenia čiernomorskej synergie a vyzýva ju, aby predložila konkrétne návrhy na podporu regionálnej spolupráce a skutočného partnerstva v čiernomorskom regióne na základe výsledkov jej hodnotenia a vzhľadom na odporúčania zahrnuté v hodnotení a ostatné súvisiace uznesenia Európskeho parlamentu; povzbudzuje Komisiu, aby využila skúsenosti nadobudnuté v rámci Severnej dimenzie pri vypracovávaní návrhov každého budúceho preskúmania alebo rozšírenia jej čiernomorskej stratégie;
3. zdôrazňuje, že koncepcia čiernomorskej regionálnej politiky sa nesmie použiť ani ako alternatíva k členstvu v EÚ, ani na určenie hraníc EÚ; domnieva sa však, že uvedené ciele by mali tvoriť neoddeliteľnú a celistvú súčasť širšej zahraničnej politiky EÚ voči susedným krajinám a krajinám zúčastneným na čiernomorskej regionálnej stratégii;
4. vyjadruje presvedčenie, že regionálna spolupráca v čiernomorskom regióne by mala zahŕňať krajiny EÚ, ESP, kandidátsku krajinu Turecko a Rusko ako rovnocenných partnerov; vyjadruje presvedčenie, že len postupným vytváraním vedomia spoločnej zodpovednosti medzi krajinami čiernomorskej oblasti za spoločné problémy v tomto regióne vrátane bezpečnostných otázok bude možné plne využiť možnosti zapojenia Európy v tejto oblasti; vyzýva Radu a Komisiu, aby aktívne zapojili všetky čiernomorské krajiny do tejto politickej koncepcie;
5. domnieva sa, že nová regionálna koncepcia by sa mala zameriavať na mnoho prioritných oblastí, pre ktoré by mala Komisia vypracovať podrobný akčný plán s konkrétnymi cieľmi, kritériami a nadväznými opatreniami, ktorý vytvorí základ pre posilnenie účasti EÚ v regióne, ako aj spoluprácu v rámci regiónov; zdôrazňuje, že EÚ sa musí sústrediť na obmedzený súbor prioritných cieľov a predchádzať rozptyľovaniu a zdvojovaniu úsilia;
6. schvaľuje zdvojnásobenie finančných zdrojov, ktoré sú k dispozícii v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva na financovanie cezhraničných projektov; požaduje, aby sa pri využívaní týchto finančných zdrojov uplatňovali zásady upravujúce využívanie štrukturálnych fondov, predovšetkým zásada partnerstva, udržateľnosti, efektivity, nediskriminácie a decentralizácie; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom krátkych polročných správ informovala Parlament o využívaní týchto finančných prostriedkov a o dosiahnutom pokroku;
7. požaduje racionálne využívanie finančných nástrojov Spoločenstva prostredníctvom lepšej koordinácie nástroja európskeho susedstva a partnerstva, štrukturálnych fondov a predvstupových fondov, ktoré sú v regióne k dispozícii; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s prijímajúcimi krajinami vypracovala všeobecný systém podávania správ pred vyplatením prostriedkov, s cieľom monitorovať a hodnotiť mieru udržateľnosti a efektívnosti využívania týchto zdrojov a tiež to, v akom rozsahu je takéto využívanie v súlade s všeobecnými cieľmi politiky EÚ;
8. vyzýva Komisiu, aby pre projekty typu ľudia ľuďom (people-to-people) v oblasti cezhraničnej spolupráce sprístupnila decentralizovaný finančný nástroj Fondy malých projektov a aby vyvinula osobitné úsilie na podporu využívania tohto nástroja;
9. zdôrazňuje potrebu posilňovania budovania kapacít medzi miestnymi a regionálnymi zainteresovanými stranami v oblasti Čierneho mora v súvislosti s plánovaním, prípravou a realizáciou projektu s cieľom zabezpečiť účinné riadenie finančných nástrojov Spoločenstva;
A. Kľúčové prioritné oblasti spolupráce
Bezpečnostné výzvy
10. zdôrazňuje, že tzv. zmrazené konflikty pretrvávajúce v oblasti Čierneho mora predstavujú veľký problém pre stabilitu a trvalo udržateľný rozvoj regiónu, ako aj významnú prekážku v procese podpory regionálnej spolupráce; vyzýva preto na aktívnejšie a komplexnejšie zapojenie EÚ do pokračujúceho úsilia o vyriešenie týchto konfliktov v súlade s medzinárodným právom a zásadami územnej celistvosti a na intenzívnejšiu angažovanosť EÚ v operáciách týkajúcich sa riadenia konfliktov a v mierových operáciách; domnieva sa, že EÚ zohráva kľúčovú úlohu pri posilňovaní kultúry porozumenia, dialógu a budovania dôvery v regióne;
11. berie na vedomie silnú vojenskú prítomnosť Ruska v tejto oblasti v podobe čiernomorskej flotily, ktorá je rozmiestnená v krymskom prístavnom meste Sevastopoľ; upozorňuje, že platnosť dohody z roku 1997 medzi Ruskom a Ukrajinou o rozmiestnení čiernomorskej flotily uplynie v roku 2017; poznamenáva, že táto dosiaľ nevyriešená záležitosť už vyvolala určité napätie medzi ruskou a ukrajinskou vládou; povzbudzuje EÚ k tomu, aby sa angažovala v tejto strategicky dôležitej záležitosti a užšie spolupracovala s vládami Ruska a Ukrajiny;
12. zdôrazňuje, že EÚ potrebuje v rámci čiernomorskej synergie stanoviť stabilný súbor priorít v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý bude zameraný na zavedenie harmonizácie a kompatibility celých oblastí politiky;
13. pripomína potrebu riešiť problémy, ktoré spôsobuje medzinárodná trestná činnosť, obchodovanie s ľuďmi a nelegálna migrácia, pri plnom rešpektovaní zásady nenavracania (tzv. non-refulement principle); zdôrazňuje, že opatrenia v tejto oblasti musia byť spojené s vhodnými opatreniami na zvýšenie mobility s cieľom stimulovať kontakty medzi občanmi a tým šíriť európske hodnoty demokracie, právneho štátu a ľudských práv; naliehavo preto vyzýva Radu a Komisiu, aby uzatvorili dohody o zjednodušení postupu pri vydávaní víz a dohody o readmisii s tými čiernomorskými krajinami, s ktorými ich doteraz nepodpísali, a aby propagovali mobilitu všetkými ostatnými dostupnými prostriedkami vrátane uzavretia partnerstiev mobility s krajinami ESP; zdôrazňuje najmä potrebu účinného zjednodušenia postupu vydávania víz v prípade miestnej cezhraničnej dopravy a osobitných skupín obyvateľstva, napríklad študentov, podnikateľov a predstaviteľov občianskej spoločnosti;
14. zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja cezhraničnej spolupráce a spolupráce pri riadení hraníc v záujme dosiahnutia cieľov, ktoré sa týkajú bezpečnosti a plynulosti pohybu; domnieva sa, že misia pohraničnej pomoci EÚ pre Moldavsko a Ukrajinu (EUBAM) je zdrojom cenných skúseností v oblasti riešenia bezpečnostných problémov prostredníctvom viacstrannej spolupráce, a vyjadruje presvedčenie, že by sa mala ďalej posilňovať a uplatňovať ako príklad pohraničnej spolupráce;
15. zdôrazňuje potrebu hĺbkovej analýzy konkrétnych situácií a problémov v oblasti bezpečnosti v rôznych štátoch čiernomorského regiónu; podporuje návrh, aby Europol dostal mandát a prostriedky na vykonávanie analytickej činnosti týkajúcej sa tohto regiónu, najmä v oblasti migrácie;
Podpora politickej stability a účinnej demokracie
16. domnieva sa, že nová koncepcia čiernomorskej politiky sa nemôže obmedziť na hospodársku spoluprácu, ale mala by sa zamerať na vytvorenie priestoru, ktorý sa vyznačuje trvalo udržateľnou demokraciou, dobrou správou vecí verejných a zásadami právneho štátu, a zdôrazňuje predovšetkým význam politickej a súdnej reformy a účinného plnenia záväzkov; zdôrazňuje, že podpora dodržiavania ľudských práv, demokracie a základných slobôd je jedným z hlavných pilierov vonkajšej politiky EÚ a vyzdvihuje potrebu náležite tieto hodnoty začleniť ako do dvojstranných vzťahov, tak aj do regionálnej koncepcie bez ohľadu na mieru ochoty preukazovanú partnerskými vládami; vyzýva Európsku úniu, aby sa v rámci dialógov a konzultácií s čiernomorskými krajinami týkajúcich sa ľudských práv, ako aj v rámci viacstranných fór zaoberala otázkami regionálnej spolupráce v týchto oblastiach; povzbudzuje Komisiu, aby plne využívala Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva a čiernomorskú synergiu na podporu regionálnej spolupráce medzi občianskymi spoločnosťami;
17. víta iniciatívu na vytvorenie čiernomorského euroregiónu zameranú na podporu regionálnej spolupráce prostredníctvom spolupráce medzi regionálnymi a miestnymi subjektami; zdôrazňuje dôležitosť projektov realizovaných „zdola nahor“ a cezhraničnej spolupráce na miestnej úrovni v procese vytvárania skutočného priestoru demokracie a efektívnej správy čiernomorského regiónu;
18. zdôrazňuje kľúčový význam nadviazania a rozvoja dobrých susedských vzťahov medzi krajinami čiernomorského regiónu a s ich susedmi na základe vzájomnej úcty, územnej celistvosti, vzájomného nezasahovania do vnútorných záležitostí a zákazu použitia sily alebo hrozieb jej použitia ako základných zásad podpory regionálnej spolupráce; zdôrazňuje význam úzkeho dialógu s občianskou spoločnosťou a medzikultúrneho dialógu v tejto oblasti a vyzýva Komisiu, aby ho ďalej podporovala, najmä v súvislosti s rokom 2008 ako Európskym rokom medzikultúrneho dialógu, v záujme vytvorenia kultúry vzájomnej tolerancie, úcty k rozmanitosti a regionálneho dialógu a spolupráce;
Spolupráca v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia
19. poukazuje na strategický význam čiernomorskej oblasti ako produkčnej a tranzitnej oblasti pre diverzifikáciu a bezpečnosť dodávok energie do EÚ; potvrdzuje svoju podporu vytvoreniu novej infraštruktúry a životaschopných dopravných koridorov, ktoré diverzifikujú dodávateľov i trasy, ako napríklad transkaspického/transčiernomorského energetického koridoru a plynovodov Nabucco, Konstanca - Trieste a AMBO, ako aj ďalším plánovaným projektom na prepravu plynu a ropy cez Čierne more a projektom INOGATE a TRACECA spájajúcim čiernomorský a kaspický región; žiada, aby hodnotenia sociálneho a environmentálneho vplyvu analyzovali vplyv výstavby takýchto nových tranzitných kapacít; domnieva sa, že čiernomorská synergia by mala predstavovať vhodný rámec na podporu trhových reforiem v regióne, ktoré budú zamerané na vytvorenie konkurenčných, predvídateľných a transparentných trhov s energiou;
20. zdôrazňuje význam Dunaja ako jednej z hlavných dopravných osí a hospodárskych tepien spájajúcich EÚ a čiernomorský región; domnieva sa preto, že trvalo udržateľný rozvoj Dunaja a jeho hospodársky potenciál spojiť krajiny v okolí Čierneho mora by mali patriť medzi priority EÚ v tomto regióne; žiada Komisiu, aby predložila štúdiu zaoberajúcu sa možnými konkrétnymi súvisiacimi iniciatívami vrátane environmentálnych otázok; trvá na tom, že ak sa majú v plnej miere využiť možnosti prístupu EÚ k Čiernemu moru, na zabezpečenie intermodálnej dopravy bude veľmi dôležitý rozvoj prístavných infraštruktúr v čiernomorských prístavoch EÚ (Burgas, Konstanca, Mangalia, Varna) a prístavoch v ústí Dunaja
21. domnieva sa, že pre regionálnu súdržnosť by boli výrazným prínosom iniciatívy na posilnenie fyzických prepojení medzi všetkými pobrežnými štátmi Čierneho mora; zdôrazňuje, že spolupráca v oblasti dopravy a životného prostredia by sa nemala obmedzovať na otázky energetiky, ale mala by umožniť komplexný prístup zohľadňujúci potreby regiónu; poukazuje na plány vybudovať diaľnicu okolo Čierneho mora; kladie dôraz na význam Čierneho mora a Dunaja ako strategických dopravných trás v regióne;
22. je hlboko znepokojený stavom životného prostredia v čiernomorskej oblasti, najmä stavom Čierneho mora, ktorý ovplyvnilo nekontrolované znečisťovanie a ktorý zhoršujú mnohé ekologické havárie, ako aj znečisťovanie Dunaja a jeho delty; zdôrazňuje potrebu posilniť vykonávanie mnohostranných dohôd v oblasti životného prostredia v regióne a zahrnúť environmentálne hodnotenie do všetkých regionálnych projektov a žiada o zintenzívnenie spolupráce medzi EÚ a krajinami Čierneho mora s cieľom riešiť celú škálu environmentálnych problémov v regióne;
23. je znepokojený najmä nekontrolovaným ropným znečisťovaním a jeho vplyvom na voľne žijúce živočíchy; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa spolupráca rozšírila nad rámec podpory, ktorú poskytuje Komisia prostredníctvom svojho monitorovacieho a informačného strediska, najmä v oblasti predchádzania únikom ropy s osobitným zameraním na posilnenie bezpečnosti námornej dopravy v súvislosti s tankermi;
24. upriamuje pozornosť na deltu Dunaja, v ktorej sa nachádza jedinečné prirodzené prostredie pre rôzne druhy rastlín a živočíchov; zdôrazňuje výraznú potrebu vypracovať hodnotenie environmentálneho vplyvu infraštruktúr, ako je kanál Bystroje medzi Rumunskom a Ukrajinou;
25. vyzýva Komisiu, aby pri riešení environmentálnych problémov uplatňovala prístup pracovnej skupiny DABLAS (pre Dunaj a Čierne more) zameriavajúc sa nielen na Dunaj, ale aj na povodia riek Dnester a Dneper;
Obchodná a hospodárska spolupráca
26. poukazuje na nerovnomerný, aj keď vysoký hospodársky rast v celom regióne, ale upriamuje pozornosť na skutočnosť, že rast je trvalejší v krajinách, ktoré vyvážajú ropu a plyn; poukazuje na krehkosť súkromného sektora v mnohých krajinách ležiacich pri Čiernom mori; zdôrazňuje význam vytvorenia priestoru hospodárskych príležitostí a prosperity v čiernomorskom regióne pre jeho obyvateľov a obchodných partnerov; zdôrazňuje potrebu zlepšiť investičné prostredie pre miestne ako aj medzinárodné spoločnosti, najmä zintenzívnením boja proti korupcii a podvodom, a presadzovať reformy trhového hospodárstva zamerané na zvýšenie konkurencieschopnosti a hospodárskej príťažlivosti, vytvorenie diverzifikovaných ekonomík a zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja ako aj sociálnej spravodlivosti a súdržnosti; odporúča opatrenia na harmonizáciu a ďalšiu liberalizáciu a podporuje vytvorenie zóny voľného obchodu v súlade so zásadami WTO; je presvedčený, že EÚ ako hlavný hospodársky partner krajín v oblasti Čierneho mora musí hrať vedúcu úlohu pri podporovaní uvedených cieľov a povzbudzovaní tohto regiónu, aby prijal nevyhnutné kroky;
27. berie do úvahy významnú úlohu pobrežného a námorného cestovného ruchu ako hlavného katalyzátora pre rozvoj čiernomorského regiónu z hľadiska obchodu a hospodárskeho rastu; zdôrazňuje, že je potrebné ďalej rozvíjať turistickú infraštruktúru a podporovať diverzifikáciu produktov cestovného ruchu, a tak chrániť tradičné spôsoby obživy, lepšie využívať prírodné zdroje (napr. geotermálne zdroje, ktoré ponúkajú dôležité obchodné príležitosti) a umožniť zlepšenie kvality života v regióne; kladie dôraz na to, že uľahčenie vízových režimov v susedných krajinách podporí mobilitu a povzbudí obchodnú a hospodársku činnosť; je presvedčený, že čiernomorská synergia by mala tvoriť primeraný rámec pre podporu rozvoja cestovného ruchu v čiernomorskom regióne;
28. víta medziregionálne iniciatívy v tomto regióne, ako je projekt železnice Baku – Tbilisi – Kars, ktorý 21. novembra 2007 spustili Azerbajdžan, Gruzínsko a Turecko a ktorý by sa mal podľa očakávaní dokončiť v roku 2008, a iniciatívu na zabezpečenie priameho železničného spojenia medzi Európou a Čínou; zdôrazňuje, že čiernomorská politická iniciatíva umožňuje výrazné zlepšenie hospodárskej a politickej integrácie tejto časti sveta do európskeho a medzinárodného hospodárstva;
Vzdelávanie, odborná príprava a výskum
29. zdôrazňuje význam posilnenia dialógu medzi kultúrami a vyzýva Komisiu, aby ho ďalej podporovala;
30. zdôrazňuje potrebu uľahčiť osobné kontakty medzi občanmi podporou spolupráce v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu prostredníctvom jestvujúcich a dostupných programov EÚ (Tempus, Erasmus Mundus, siedmy rámcový program pre výskum); vyzýva EÚ a krajiny Čierneho mora, aby zintenzívnili spoluprácu;
31. zdôrazňuje význam prilákania výskumníkov z krajín v oblasti Čierneho mora do EÚ prostredníctvom zjednodušenia postupov, ktoré súvisia s udeľovaním pracovných povolení, okrem iného pomocou systému modrých kariet;
B. Inštitucionálne aspekty
32. podporuje vedúcu úlohu členských štátov EÚ v regióne pri presadzovaní posilnenej spolupráce s regiónom a v rámci neho; domnieva sa, že Rumunsko, Bulharsko a Grécko, ako členské štáty EÚ v čiernomorskom regióne, by v tomto smere mohli zohrávať vedúcu úlohu; zdôrazňuje osobitnú úlohu, ktorú by tieto štáty mali zohrávať v prenose odborných vedomostí a know-how prostredníctvom programov Twinning, TAIEX and Sigma; domnieva sa, že by sa mali plne využiť skúsenosti EÚ pri podpore regionálnej spolupráce v iných priľahlých vonkajších oblastiach, najmä v rámci Severnej dimenzie, s cieľom vymieňať si postupy a poznatky;
33. pripomína, že v čiernomorskom regióne už jestvuje mnoho mechanizmov regionálnej spolupráce; preto zdôrazňuje, že je potrebné, aby EÚ a krajiny Čierneho mora koordinovali činnosti a vyhýbali sa zdvojovaniu úsilia; domnieva sa, že posilnenie rôznych regionálnych organizácií a iniciatív, napríklad Organizácie pre hospodársku spoluprácu v oblasti Čierneho mora (BSEC), Čiernomorského fóra pre partnerstvo a dialóg, Organizácie pre demokraciu a hospodársky rozvoj GUAM a iných odvetvových organizácií v súlade s ich špecifickými odbornými vedomosťami, a posilnenie spolupráce s nimi by mohli poskytnúť vhodný rámec na vytvorenie synergií; je presvedčený, že by sa mal ďalej rozvíjať aj politický rozmer dialógu a spolupráce s čiernomorským regiónom a v rámci neho;
34. zdôrazňuje význam pozícií Ruska a Turecka v čiernomorskom regióne na účely podpory regionálnej spolupráce; považuje za dôležité v záujme dosiahnutia úspechu čiernomorskej regionálnej spolupráce konštruktívnym spôsobom zapojiť tieto krajiny popri všetkých ostatných pobrežných krajinách;
35. víta skutočnosť, že Komisia nedávno získala status pozorovateľa pri BSEC a berie na vedomie jestvujúce vzťahy medzi Európskym parlamentom a Parlamentným zhromaždením BSEC; považuje za dôležité ďalej podporovať parlamentný rozmer tejto spolupráce spoluprácou medzi Európskym parlamentom a parlamentmi krajín Čierneho mora;
36. zdôrazňuje potrebu rozvíjať spoluprácu v čiernomorskom regióne aj na mimovládnej úrovni; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby podporovala založenie platformy mimovládnych organizácií pre čiernomorskú oblasť, ktorá sa zameria na vytvorenie rámca pre výmeny medzi občianskymi spoločnosťami regiónu s cieľom zvýšiť povedomie o spoločných problémoch a prispieť k realizácii a monitorovaniu politík EÚ v tomto regióne;
°
° °
37.
Poveruje predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vládam a parlamentom všetkých krajín v oblasti Čierneho mora.
24.10.2007
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod
pre Výbor pre zahraničné veci
k novému regionálnemu prístupu v oblasti Čierneho mora
( 2007/2101(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Kader Arif
NÁVRHY
Výbor pre medzinárodný obchod vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. konštatuje, že od 1. januára 2007 sa rozšírením EÚ o Bulharsko a Rumunsko stalo Čierne more európskym morom a že hranice EÚ odteraz prechádzajú týmto regiónom; poznamenáva tiež, že prístupové rokovania s Tureckom, obnovenie strategického partnerstva s Ruskom a Ukrajinou a výzvy energetickej bezpečnosti zaraďujú regionálnu spoluprácu v regióne Čierneho mora medzi prvé priority programu zahraničnej politiky Únie;
2. domnieva sa, že EÚ by sa pri svojej spolupráci s čiernomorským regiónom mala opierať najmä o tri štáty, ktoré sú členmi EÚ, ako aj Organizácie pre hospodársku spoluprácu v oblasti Čierneho mora (BSEC) (Grécko, Rumunsko a Bulharsko), a mala by využiť svoje úzke vzťahy s kandidátskou krajinou, Tureckom;
3. s uspokojením konštatuje, že čiernomorská oblasť sa stala regiónom, ktorého obyvatelia spoločne hľadajú možnosti mierumilovnej existencie založenej na obojstranných záujmoch;
4. konštatuje, že región Čierneho mora sa stal jedným zo svetových regiónov s najsilnejším rastom – v priemere 8 % v roku 2004; zdôrazňuje však, že tento rast je nerovnomerný a vytrvalejší v krajinách vyvážajúcich ropu a plyn a že je vo všeobecnosti nestabilný z dôvodu silnej závislosti od vývozu niektorých produktov a od prostredia, ktoré nie vždy podporuje investície a rozvoj súkromného sektora, najmä pre problémy spojené s korupciou a podvodmi v niektorých štátoch; zdôrazňuje preto, že je pre tento región nevyhnutné vytvoriť také stabilné inštitucionálne prostredie, ktoré podporí trvalo udržateľný a spravodlivý rast;
5. domnieva sa, že hlbšie začlenenie čiernomorských štátov do európskeho a svetového hospodárstva závisí od diverzifikácie ich ekonomík a od zvýšenej regionálnej integrácie, založenej na rozvoji hospodárskych vzťahov a podpore obchodnej výmeny, pričom zdôrazňuje výhody ich zemepisnej blízkosti a vzájomne sa dopĺňajúcich ekonomík;
6. zdôrazňuje, že posilnenie hospodárskych a obchodných vzťahov nemožno oddeliť od politického úsilia, ktorého cieľom je zabezpečiť mier, demokraciu, dodržiavanie ľudských práv, rodovú rovnosť a podporiť dialóg medzi kultúrami;
7. domnieva sa, že obchod, doprava, energetika, veda a technológia, vzdelávanie, životné prostredie, poľnohospodárstvo, rybolov a cestovný ruch sú dôležitými odvetviami spolupráce z pohľadu zabezpečenia budúceho hospodárskeho rozvoja regiónu a jeho úspešnej integrácie;
8. je toho názoru, že tento región vzhľadom na svoju geostrategickú polohu križovatky a tranzitného regiónu a potenciál v oblasti hospodárstva a ľudských zdrojov (prírodné zdroje, priemyselná a poľnohospodárska základňa, kvalifikovaná pracovná sila) disponuje množstvom príležitostí, ktoré by mu mohli v dlhodobom výhľade umožniť zlepšiť svoje medzinárodné postavenie a trvalo sa začleniť do európskeho a medzinárodného obchodu;
9. považuje za nevyhnutné brať do úvahy rozdiely v úrovni rozvoja medzi jednotlivými čiernomorskými štátmi vzájomne a medzi nimi a EÚ a zdôrazňuje preto potrebu uznať právo týchto štátov ponechať si vplyv na rýchlosť otvorenia svojich trhov a vnútroštátne stratégie hospodárskeho a sociálneho rozvoja;
10. pripomína, že obchodné rokovania sa musia prispôsobiť sociálno–ekonomickým podmienkam každého z týchto štátov a že obchod prispievajúci k trvalo udržateľnému rozvoju musí byť prínosom pre spoločenský rozvoj; žiada preto, aby sa rokovania zameriavali na sociálnu súdržnosť a trvalo udržateľný rozvoj a aby sa týkali aj opatrení v oblasti dôstojnej práce, ako aj sociálnych noriem a noriem v oblasti životného prostredia;
11. víta túžbu Komisie podporiť posilnenie dialógu s čiernomorským regiónom doplnením jestvujúcich bilaterálnych politík (rozširovanie, susedstvo, strategické partnerstvo) o novú tzv. čiernomorskú synergiu, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že návrhy Komisie týkajúce sa tejto novej iniciatívy regionálnej spolupráce nie sú ambicióznejšie a domnieva sa, že na to, aby sa dosiahol zosúladený a účinný regionálny prístup je potrebné, aby EÚ dlhodobo podporovala skutočnú regionálnu dimenziu, špecifickú pre túto oblasť, ktorá bude voči všetkým partnerom fungovať na princípe rovnosti; domnieva sa, že pre budúci rozvoj čiernomorského regiónu, ktorý je z geopolitického hľadiska nesmierne dôležitý, pretože spája Európu a Áziu, by mala nezávislá čiernomorská stratégia veľký prínos, najmä so zreteľom na medzinárodný obchod;
12. domnieva sa, že EÚ by mala vypracovať spoločný akčný plán pre čiernomorské krajiny, v ktorom by zohľadnila potreby každého štátu a tiež potreby regiónu ako celku; zdôrazňuje, že spoločný prístup štátov, miestnych a regionálnych orgánov, odborových a zamestnávateľských zväzov a občianskej spoločnosti by umožnil vyzdvihnúť priority nových politík, najmä v oblasti zlepšenia infraštruktúr, rozvoja MSP a trvalo udržateľného rastu;
13. domnieva sa, že je potrebné, aby EÚ a čiernomorské krajiny vytvorili medziregionálne mechanizmy spolupráce, ktoré zabránia zdvojovaniu úsilia a zosúladia ich činnosti, keďže súčasné prekrývajúce sa štruktúry spôsobujú istú neefektívnosť;
14. pripomína, že BSEC je jedinou organizáciou, ktorá spája všetky čiernomorské štáty a domnieva sa, že jej posilnením sa vytvorí vhodný rámec pre rozvoj činností vzájomnej spolupráce, predovšetkým prostredníctvom priamych investícií a presunu moderných technológií.
15. domnieva sa, že pre BSEC môže byť prínos EÚ prospešný, a to najmä v týchto oblastiach: odborné znalosti v oblasti hospodárstva a zákonodarstva, synchronizácia s európskymi normami a programy na prípravu a vzdelávanie personálu pracujúceho v rôznych sektoroch hospodárstva a verejného života; vyzýva v tomto zmysle EÚ, aby zvýšila prostriedky technickej a finančnej pomoci v prospech čiernomorských krajín;
16. domnieva sa, že čiernomorské krajiny by mali byť aktívnejšie v oblasti vedecko-technologického výskumu a viac uprednostňovať model rozvoja založený na znalostnej ekonomike, a tak podporiť rýchlejší a trvalejší hospodársky rast; vyzýva EÚ a čiernomorské krajiny, aby posilnili spoluprácu v oblasti vzdelávania, vedy a technológie a výskumu a inovácií na základe už existujúcich partnerstiev;
17. verí, že v kľúčových oblastiach, ako sú životné prostredie, preprava energetických zdrojov, biodiverzita, obnoviteľná energia, výskum, nové technológie a inovácia, existujú významné výzvy, možnosti a riziká, ktoré si vyžadujú novú inštitucionálnu štruktúru na integráciu a koordináciu činností v čiernomorskom regióne;
18. pripomína, že EÚ podporuje čiernomorskú regionálnu spoluprácu najmä svojou účasťou na projekte TRACECA (dopravný koridor Európa – Kaukaz – Stredná Ázia), programe INOGATE (medzinárodná doprava nafty a plynu do Európy), čiernomorskom programe v oblasti životného prostredia, v čiernomorskom regionálnom energetickom stredisku a v čiernomorskom stredisku medzinárodných štúdií;
19. vyjadruje však želanie, aby európska účasť v tomto regióne, ktorého obmedzené prostriedky sú v súčasnosti hlavnou prekážkou jeho rozvoja, bola aktívnejšia a produktívnejšia predovšetkým v oblasti financovania;
20. zdôrazňuje úlohu Čiernomorskej obchodnej a rozvojovej banky (BSTDB) pri upevňovaní hospodárskej spolupráce v rámci BSEC poskytovaním podpory investičným projektom v oblastiach infraštruktúr, akými sú doprava a telekomunikácie; želá si, aby sa EÚ viac zapájala do projektov BSTDB;
21. domnieva sa, že EÚ a čiernomorské krajiny musia pokračovať v spolupráci a prehlbovať ju, aby obnovili často zastarané infraštruktúry v oblastiach dopravy a energetiky;
22. vyzýva EÚ a čiernomorské krajiny, aby zlepšili energetickú účinnosť, najmä uplatnením politík v prospech rozvoja obnoviteľnej energie a ochrany životného prostredia;
23. vyjadruje znepokojenie nad ničivými dôsledkami pre životné prostredie (znehodnocovanie ekosystému a vymiznutie mnohých živočíšnych druhov), ktoré spôsobuje nekontrolované znečisťovanie Čierneho mora (priemyselnými odpadmi, ktoré prinášajú veľké európske rieky vlievajúce sa do mora, alebo priemyselnými centrami na jeho pobreží a vylievaním ropy), nehovoriac o negatívnych účinkoch nadmerného rybolovu.
24. naliehavo žiada zvýšiť spoluprácu medzi EÚ a pobrežnými krajinami Čierneho mora s cieľom zabrániť možnej ekologickej katastrofe, ktorá hrozí vo vodách Čierneho mora; okrem toho sa domnieva, že je nevyhnutné poskytnúť regionálnym a miestnym aktérom, združeniam a obyvateľstvu na pobreží Čierneho mora, ktorých sa v prvom rade týka zhoršenie životných podmienok, väčšiu autonómiu pri konaní, spolu s nevyhnutnými prostriedkami;
25. zdôrazňuje skutočnosť, že cieľom novej iniciatívy regionálnej spolupráce v čiernomorskej oblasti nesmie byť poskytnutie alternatívy k vstupu do EÚ, vymedzenie hraníc EÚ, ani zasahovanie do rokovaní s Tureckom;
26. vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť rozšírenia programu technickej pomoci pre ochranu stredomorského životného prostredia (METAP) na čiernomorský región, najmä vzhľadom na programy rozvoja pobrežných oblastí a spracovania odpadu.
VÝSKEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
9.10.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
28
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Kader Arif, Cristian Silviu Buşoi, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Françoise Castex, Jean Louis Cottigny, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Sajjad Karim, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Robert Sturdy, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Corien Wortmann-Kool, Zbigniew Zaleski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jean-Pierre Audy, Eugenijus Maldeikis, Zuzana Roithová
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
23.11.2007
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku
pre Výbor pre zahraničné veci
Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce
( 2007/2101(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Silvia-Adriana Ţicău
NÁVRHY
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. uznáva, že po pristúpení Rumunska a Bulharska sa Európska únia stala hlavným aktérom v oblasti Čierneho mora, ktoré má vzhľadom na blízkosť Kaspického mora, Stredného východu a strednej Ázie strategický význam pre energetickú bezpečnosť a diverzifikáciu spôsobov dodávok energie EÚ;
2. trvá na tom, že zásady EÚ nemožno podporovať len na rovine politických hodnôt, ale rovnako treba rozvíjať aj otvorenosť a transparentnosť trhov v regiónoch; trvá na tom, že pre rozvoj obchodu v tejto oblasti treba dohodnúť postupy tak, aby sa zjednotili daňové a colné formality, ako aj postupy na udeľovanie víz;
3. zdôrazňuje význam projektu plynovodu Nabucco pre diverzifikáciu zdrojov energie EÚ; víta menovanie koordinátora tohto projektu prioritného európskeho záujmu a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolu so svojimi partnermi zabezpečili úspešnú realizáciu tohto projektu; konštatuje, že čoraz jasnejšie finančné pozadie vybudovania plynovodu Nabucco môže byť silným podnetom pre investície, ktoré majú z hľadiska tohto regiónu kľúčový význam;
4. domnieva sa, že rozvoj prístavných infraštruktúr EÚ v oblasti Čierneho mora a prímorskej časti Dunaja a posilnenie intermodality rôznych druhov dopravy sú podstatné pre medzinárodný obchod a prepravu ropných látok a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby urýchlili realizáciu osí 7, 18, 21 a 22 prioritných projektov transeurópskej dopravnej siete vymenovaných v prílohe II rozhodnutia č. 884/2004/ES Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1692/96/ES o smerniciach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete, ako aj ich postupné začlenenie do programu TRACECA (dopravný koridor Európa – Kaukaz – Stredná Ázia) spolu so strednou osou, juhovýchodnou osou a námornými cestami pre medzinárodnú dopravu vymedzenými v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Rozšírenie hlavných transeurópskych dopravných osí do susedných krajín – Usmernenia o doprave v Európe a susedných regiónoch ( KOM(2007)0032 );
5. vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom koordinácie investícií určených na projekty v oblasti dopravy, energie a cestovného ruchu v regióne, pričom upozorňuje na riziko znečistenia Čierneho mora a zdôrazňuje potrebu ochrany životného prostredia;
6. uznáva význam Čiernomorského fóra a Organizácie pre hospodársku spoluprácu v oblasti Čierneho mora a odporúča zriadenie dimenzie EÚ – Čierne more, rovnakej, ako je Severná dimenzia založená na rovnocenných partnerstvách s primeranou infraštruktúrou pre rozvoj prioritných projektov v oblasti dopravy, energie, jadrovej bezpečnosti, cestovného ruchu, boja proti zmene klímy, vzdelávania a výskumu v čiernomorskej oblasti; domnieva sa, že čiernomorská dimenzia sa má zamerať skôr na posilňovanie existujúcich foriem spolupráce, než na budovanie nových administratívnych inštitúcií;
7. so zreteľom na strategické partnerstvo medzi EÚ a štátmi čiernomorského regiónu zdôrazňuje význam financovania a koordinovania investícií pre prioritné dopravné, energetické a ekologické projekty v čiernomorskom regióne a odporúča, aby štáty regiónu využívali všetky dostupné finančné nástroje na zabezpečenie financovania (Kohézny fond, Európsky fond pre regionálny rozvoj, Susedský investičný fond, nástroj európskeho susedstva a partnerstva);
8. upozorňuje na zväčšujúcu sa aktivitu Ruska v čiernomorskej oblasti; pozoruje, že v tomto smere musí dať EÚ jasne najavo, že všetky pokusy o zabezpečenie si monopolu nad tamojšími energetickými zdrojmi považuje za neprijateľné, že získanie priameho prístupu k zdrojom považuje za legitímny záujem Spoločenstva a že pri tvorení politiky EÚ v tejto otázke sa musia uplatniť zásady voľnej hospodárskej súťaže;
9. požaduje aktívnejšie uplatňovanie európskej susedskej politiky, ktorá začala v roku 2004, a poznamenáva, že treba venovať väčšiu pozornosť nielen bilaterálnym, ale aj multilaterálnym regionálnym dohodám.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
22.11.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
32
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jan Březina, Giles Chichester, Den Dover, András Gyürk, Ján Hudacký, Werner Langen, Herbert Reul, Radu Ţîrle, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras, Adam Gierek, Norbert Glante, Reino Paasilinna, Andres Tarand, Anne Laperrouze, Miloslav Ransdorf, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Nicole Fontaine, Erna Hennicot-Schoepges, Romana Jordan Cizelj, Angelika Niebler, Paul Rübig, Eluned Morgan, Teresa Riera Madurell, Catherine Trautmann, Umberto Guidoni, Vladimír Remek
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Neena Gill, Joan Calabuig Rull, Lambert van Nistelrooij, Vladimir Urutchev
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
19.10.2007
STANOVISKO Výboru pre dopravu a cestovný ruch
pre Výbor pre zahraničné veci
ku koncepcii čiernomorskej regionálnej politiky
( 2007/2101(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Leopold Józef Rutowicz
NÁVRHY
Výbor pre dopravu a cestovný ruch vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. je si vedomý toho, že pristúpením dvoch štátov hraničiacich s Čiernym morom, Bulharska a Rumunska, musí Európska únia čeliť novým úlohám v oblasti regionálnej a cezhraničnej spolupráce s čiernomorskou oblasťou; zdôrazňuje, že zlepšovanie dopravnej infraštruktúry a rozvoj cestovného ruchu v spomínanej oblasti by podporili medzinárodný obchod, hospodársky a sociálny rozvoj a zároveň dali nový impulz politickému dialógu, stabilite a riešeniu starých konfliktov, čo poskytne nové príležitosti na prilákanie investorov;
2. trvá na tom, že ak sa majú v plnej miere využiť možnosti prístupu EÚ k Čiernemu moru, na zabezpečenie intermodálnej dopravy bude veľmi dôležitý rozvoj prístavných infraštruktúr v čiernomorských prístavoch EÚ (Burgas, Konstanca, Mangalia, Varna) a prístavoch v ústí Dunaja;
3. odporúča, aby vzhľadom na osobitný charakter delty Dunaja, ktorá je domovom vyše 1200 druhov rastlín a stromov, 300 druhov vtákov a 100 druhov rýb, rozvoj cestovného ruchu a dopravných infraštruktúr v chránenej oblasti delty Dunaja rešpektoval a chránil jej biodiverzitu;
4. pripomína, že čiernomorský región, ktorý je v blízkosti Kaspického mora, je z geopolitického hľadiska veľmi významný pre dopravu a prepravu zásob uhľovodíkov z kaspickej oblasti Iránu a Azerbajdžanu a fyzicky spája Európu so strednou Áziou prostredníctvom tzv. veľkej hodvábnej cesty;
5. domnieva sa, že diverzifikácia druhov dopravy, geografických zdrojov a tranzitných ciest energetických zdrojov prostredníctvom námornej dopravy, potrubí a morských prístavov zníži závislosť Európy od súčasných dodávateľov a poskytne väčšiu bezpečnosť energetických tokov, čo naopak prispeje k mieru, stabilite a prosperite v oblasti;
6. víta správu skupiny na najvyššej úrovni pre rozšírenie veľkých transeurópskych dopravných osí do susedných krajín a oblastí a tiež myšlienku rozšírenia využívania satelitného navigačného systému EÚ Galileo s prihliadnutím na predpokladané dôsledky rozšírenia EÚ v budúcnosti;
7. domnieva sa, že doprava zohráva dôležitú úlohu pri nadväzovaní spolupráce a v regionálnom rozvoji a vyzýva Komisiu, aby vypracovala komplexnejšiu stratégiu v súlade s európskou politikou susedských vzťahov (ENP) a jej príslušnými akčnými plánmi so zreteľom na závery správy skupiny na najvyššej úrovni;
8. požaduje postupnú integráciu dopravných sietí a trhov v čiernomorskej oblasti a vytváranie synergií medzi transeurópskou dopravnou sieťou (TEN-T), paneurópskymi koridormi/oblasťami, novými nadnárodnými osami, ktoré navrhla Komisia, a dopravným koridorom Európa – Kaukaz – Ázia (TRACECA); víta rozhodnutie Komisie preskúmať v roku 2008 zoznam prioritných projektov v oblasti transeurópskej dopravy a zdôrazňuje význam rozšírenia transeurópskych dopravných sietí do krajín, ktoré hraničia s EÚ v čiernomorskej oblasti;
9. vyzýva Komisiu a členské štáty, ktorých sa to priamo týka, aby urýchlili realizáciu prioritných osí 7, 18, 21 a 22 projektov transeurópskej dopravnej siete vymenovaných v rozhodnutí č. 884/2004/ES Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1692/96/ES o základných usmerneniach Spoločenstva pre rozvoj transeurópskej dopravnej siete
Ú. v.
EÚ L 167, 30.4.2004.
Opravená verzia v Ú. v.
EÚ L 201, 7.6.2004. s cieľom zabezpečiť prístup k Čiernemu moru prostredníctvom ciest, železnice, vnútrozemských vodných ciest a námorných ciest; ďalej sa domnieva, že plný rozvoj hospodárstva a cestovného ruchu v členských štátoch čiernomorskej oblasti bude vyžadovať diaľničné a vysokorýchlostné železničné spojenia medzi centrálnymi a západnými časťami EÚ a čiernomorským pobrežím;
10. zdôrazňuje dôležitosť memoranda o porozumení o štátnej kontrole v prístavoch v čiernomorskej oblasti a upozorňuje na to, že niektoré krajiny, ktoré toto memorandum podpísali, sú ešte stále na čiernej listine alebo „sivej listine“ Parížskeho memoranda o porozumení týkajúceho sa štátnej kontroly v prístavoch a trvá na tom, že spolupráca v čiernomorskej oblasti s cieľom účinne potláčať znečisťovanie námorného prostredia a pobrežných oblastí, ktorá vychádza z bezpečnostných noriem pre námornú dopravu v regióne, je dôležitá;
11. víta skutočnosť, že EÚ získala štatút pozorovateľa v BSEC (Čiernomorskej hospodárskej spolupráci) a vyzýva Komisiu, aby vyvinula súdržný akčný plán s cieľom posilniť spoluprácu a poskytnúť účinnú podporu iniciatívam BSEC v oblasti dopravy;
12. vyzýva Komisiu, aby posilnila dialóg so 16 partnerskými krajinami iniciatívy z Baku so zreteľom na potrebu cieleného financovania cezhraničných podnikov a na otázky týkajúce sa námornej a leteckej dopravy (čierna listina) a prepravy nebezpečných materiálov a aby zabezpečila, aby sa pri tomto podnikaní dodržiavali súčasné normy EÚ a medzinárodné normy;
13. žiada, aby sa v akčných plánoch ESP podporovala postupná implementácia právneho rámca EÚ a noriem týkajúcich sa železničnej a cestnej infraštruktúry vrátane otázok interoperability, bezpečnosti pasažierov a zabezpečenia nákladu;
14. navrhuje, aby sa zo strategického hľadiska zásady spoločného európskeho leteckého priestoru rozšírili na všetky krajiny čiernomorskej oblasti, ktoré by mali uplatňovať acquis Spoločenstva vrátane nariadení o jednotnom európskom vzdušnom priestore s cieľom dosiahnuť efektívnosť dopravy a vytvoriť ekonomicky ziskový letecký priestor;
15. odsudzuje nedostatočnú koordináciu investícií do projektov v dopravnom odvetví a vyzýva Komisiu, aby určila priority pre cezhraničné úseky a zaviedla výkonné a účinné koordinačné mechanizmy na ich implementáciu.
16. zastáva názor, že realizácia projektov v tejto oblasti, napríklad projektov v rámci TRACECA, iniciatívy transeurópskej dopravnej spolupráce z Baku, námorných diaľnic v oblasti BSEC a cestného okruhu okolo Čierneho mora, vyžaduje spoluprácu všetkých krajín v oblasti, ktorá zabezpečí synergie a spolu s tým pridanú hodnotu a prostredie nutné na realizáciu.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
9.10.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
36
4
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Gabriele Albertini, Inés Ayala Sender, Etelka Barsi-Pataky, Paolo Costa, Arūnas Degutis, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Francesco Ferrari, Luis de Grandes Pascual, Mathieu Grosch, Stanisław Jałowiecki, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Sepp Kusstatscher, Jörg Leichtfried, Eva Lichtenberger, Erik Meijer, Robert Navarro, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Georgios Toussas, Yannick Vaugrenard, Roberts Zīle
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Philip Bradbourn, Aldis Kušķis, Joost Lagendijk, Ioan Mircea Paşcu, Leopold Józef Rutowicz
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Ovidiu Victor Ganţ, Bilyana Ilieva Raeva, Olle Schmidt
21.11.2007
STANOVISKO Výboru pre regionálny rozvoj
pre Výbor pre zahraničné veci
k regionálnej politike v oblasti Čierneho mora
( 2007/2101(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Yiannakis Matsis
NÁVRHY
Výbor pre regionálny rozvoj vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. konštatuje, že iniciatíva čiernomorská synergia vychádza z troch stratégií pre oblasť Čierneho mora, a to z rozšírenia smerom na juhovýchod Európy a k Turecku, Európskej susedskej politiky a štyroch spoločných priestorov EÚ a Ruska; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že v každej z týchto stratégií prevládajú bilaterálne vzťahy, a požaduje vytvorenie mnohostranného rámca pre spoluprácu, ktorá zlepší regionálnu synergiu;
2. zdôrazňuje význam uplatňovania regionálnej politiky EÚ v oblasti Čierneho mora ako významného nástroja stimulovania demokratického, sociálneho a hospodárskeho rozvoja krajín v tomto regióne a cezhraničnej spolupráce medzi nimi;
3. schvaľuje zdvojnásobenie finančných zdrojov, ktoré sú k dispozícii v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva na financovanie cezhraničných projektov; požaduje, aby sa pri využívaní týchto finančných zdrojov tiež uplatňovali zásady upravujúce využívanie štrukturálnych fondov, predovšetkým partnerstva, udržateľnosti, účinnosti, nediskriminácie a decentralizácie; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom krátkych polročných správ informovala Parlament o využívaní týchto finančných prostriedkov a o dosiahnutom pokroku;
4. pripomína, že užšia spolupráca medzi krajinami susediacimi s Čiernym morom má pozitívny vplyv na rozvoj obcí, miest a regiónov týchto štátov, a preto ju treba naďalej podporovať a povzbudzovať;
5. požaduje racionálne využívanie finančných nástrojov Spoločenstva prostredníctvom lepšej koordinácie nástroja európskeho susedstva a partnerstva, štrukturálnych fondov a predvstupových fondov, ktoré má región k dispozícii; vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s prijímajúcimi krajinami vypracovala systém všeobecného informovania správu pred vyplatením prostriedkov s cieľom monitorovať a hodnotiť rozsah udržateľnosti a účinnosti využívania týchto zdrojov a v súlade s hlavnými cieľmi politiky EÚ;
6. vyzýva Komisiu, aby pre projekty typu ľudia ľuďom (people-to-people) v oblasti cezhraničnej spolupráce sprístupnila decentralizovaný finančný nástroj Fondy malých projektov a aby vyvinula osobitné úsilie na podporu využívania uvedeného nástroja;
7. zdôrazňuje potrebu posilňovania budovania kapacít medzi miestnymi a regionálnymi zainteresovanými stranami v oblasti Čierneho mora v súvislosti s plánovaním, prípravou a realizáciou projektu s cieľom zabezpečiť účinné riadenie finančných nástrojov Spoločenstva;
8. vyzýva Komisiu, aby posilnila svoje vzťahy s Organizáciou pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu (Organisation of the Black Sea Economic Cooperation – BSEC) a inými regionálnymi organizáciami, ktoré venujú hospodárskemu a sociálnemu rozvoju a podpore dodržiavania ľudských práv a demokracie, najmä teraz, keď po pristúpení Bulharska a Rumunska do Európskej únie tri členské štáty Únie sú aj členmi BSEC a iné členské krajiny BSEC sú kandidátmi na členstvo v Európskej únii alebo sú zahrnuté do Európskej susedskej politiky a programovej iniciatívy európskeho susedstva (ENPI); v tejto súvislosti vyzýva členok BSEC, aby nevetovali účasť nijakého členského štátu EÚ v BSEC;
9. v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétnejší mechanizmus na spoluprácu medzi EÚ a uvedenými organizáciami a aby vysvetlila spôsoby zapojenia BSEC do rozličných iniciatív v tomto regióne pod záštitou Spoločenstva;
10. požaduje posilnenie súčasného prepojenia medzi Európskym parlamentom a Parlamentným zhromaždením BSEC a ich ďalšieho inštitucionálneho rozvoja v súvislosti s realizáciou čiernomorskej synergie;
11. zdôrazňuje, že platformy cezhraničnej spolupráce, ako sú napríklad euroregióny, môžu zohrávať významnú úlohu pri riešení spoločných náročných úloh a pri posilňovaní regionálnej synergie medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v oblasti Čierneho mora; v tejto súvislosti víta iniciatívu vytvorenia euroregiónu Čierne more a vyzýva Komisiu, aby posilnila spoluprácu s Radou Európy s cieľom podporiť jeho vytvorenie a rozvoj;
12. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v tomto regióne aj napriek obrovskému potenciálu z hľadiska energetických zdrojov v budúcom integrovanom európskom energetickom systéme a možností dopravy pretrvávajú environmentálne problémy, nedostatočné hraničné kontroly, ba v niektorých oblastiach dokonca tlejúce konflikty a vnútorné konflikty, ktoré spolu nielenže oslabujú perspektívy rozvoja regiónu, ale zvyšujú úroveň organizovanej kriminality; zdôrazňuje potrebu aktívnejšieho zapojenia EÚ v oblasti Čierneho mora a požaduje vypracovanie iniciatív v rámci európskej susedskej politiky, ktoré pomôžu týmto štátom pri zvyšovaní technického potenciálu a v boji proti nezákonnému prisťahovalectvu a organizovanej kriminalite a pri modernizácii infraštruktúry;
13. vyzýva Komisiu, aby stimulovala to, že opatrenia na podporu odvetvia energetiky a dopravy uprednostňujú požiadavky energetickej účinnosti, ochrany životného prostredia, a predovšetkým ochrany klímy;
14. podporuje Komisiu v jej úsilí o stimulovanie čiernomorskej synergie a konštatuje, že táto stratégia by sa mohla rozšíriť o región za Čiernym morom na oblasť Kaspického mora a Strednú Áziu; v tejto súvislosti podporuje Komisiu v jej účasti na bilaterálnych snahách o nastoľovanie noriem týkajúcich sa ľudských práv, o rozvoj demokratických inštitúcií v tejto oblasti, o podporu dobrého a decentralizovaného systému riadenia a dodržiavania zásad právneho štátu s cieľom vytvoriť skutočnú oblasť demokracie a prosperity; nabáda členské štáty, aby spolupracovali so svojimi regionálnymi orgánmi pri zväčšovaní podielu občanov a mimovládnych organizácií;
15. zdôrazňuje prepojenie medzi medziregionálnou spoluprácou, regionálnym rozvojom, dobrým systémom riadenia, decentralizovaným prístupom, demokraciou, podporou ľudských práv a prosperity, a tým pripomína význam súčasných programov a iniciatív na zvyšovanie stability a zlepšovanie spolupráce medzi štátmi oblasti Čierneho mora;
16. vyjadruje uznanie úspech misie EÚ pre pohraničnú pomoc v Moldavska a na Ukrajine; odporúča jej ďalšie posilňovanie a so záujmom čakáva oznámenie Komisie o zlepšení riadenia migrácie a nezákonného prisťahovalectva; domnieva sa, že hospodársky rozvoj, bezpečnosť a stabilita a politický dialóg sú kľúčom na riešenie tlejúcich konfliktov a že v týchto oblastiach treba vyvinúť čo najväčšie úsilie;
17. ekologické znečisťovanie Čierneho mora považuje za vážnu prekážku rozvoja regiónu, a preto nabáda Komisiu, aby pri riešení problémov uplatňovala stratégiu pracovnej skupiny DABLAS (pre Dunaj a Čierne more) a aby sa zameriavala pritom nielen na povodie Dunaja, ale aj povodie Dnestra a Dnepra;
18. zdôrazňuje, že úspešná realizácia regionálnych projektov v oblastiach všeobecného záujmu by mohla posilniť vzájomnú dôveru medzi partnermi a prispieť k pokroku pri riešení konfliktov;
19. podporuje Komisiu v jej úsilí o prehlbovanie vzťahov s dodávateľmi energie a o rozvoj plodného dialógu o energetickej bezpečnosti, a teda aj o podporu energetickej diverzifikácie a právnej a regulačnej harmonizácie a udržateľného rozvoja prostredníctvom Iniciatívy z Baku (dialóg o energii medzi EÚ a krajinami v oblasti Čierneho mora, Kaspického mora a ich susedmi) a energetického dialógu medzi EÚ a Ruskom;
20. pripomína významnú úlohu fungujúcej infraštruktúry v samotnom rozvoji oblasti Čierneho mora, a preto víta návrh Komisie naďalej podporovať regionálnu spoluprácu v oblasti dopravy, ktorej výsledkom by mali byť lepšie spojenia a lepšie cesty, ako aj účinnejšie budovanie vodných ciest a dohľad nad nimi;
21. víta vytvorenie strategického energetického koridoru medzi Kaspickým a Čiernym morom, plánovaný nový plynovod medzi Ruskom, Gréckom a Talianskom (južná vetva) a dokončenie plynovodnej trasy Turecko – Grécko – Taliansko, ako aj postupné rozšírenie Zmluvy o Energetickom spoločenstve na Moldavsko, Turecko a Ukrajinu.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
20.11.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
40
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Jana Bobošíková, Wolfgang Bulfon, Antonio De Blasio, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Jamila Madeira, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Bernard Poignant, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Bernadette Bourzai, Den Dover, Francesco Ferrari, Ovidiu Victor Ganţ, Louis Grech, Zita Pleštinská, Christa Prets, Czesław Adam Siekierski, Nikolaos Vakalis
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
18.12.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
50
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Roberta Alma Anastase, Christopher Beazley, Bastiaan Belder, Monika Beňová, André Brie, Elmar Brok, Colm Burke, Marco Cappato, Giorgos Dimitrakopoulos, Jas Gawronski, Maciej Marian Giertych, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Metin Kazak, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Janusz Onyszkiewicz, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, João de Deus Pinheiro, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Marek Siwiec, István Szent-Iványi, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Laima Liucija Andrikienė, Irena Belohorská, Giulietto Chiesa, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Glyn Ford, David Hammerstein, Milan Horáček, Marie Anne Isler Béguin, Tunne Kelam, Nickolay Mladenov, Antolín Sánchez Presedo, Adrian Severin
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
