TÝŽDENNÍK/BACKGROUND: Zhrnutie plenárneho zasadnutia 24. - 27. septembra 2007
2007-10-01 - 18:57
Europoslanci prerokovali na druhom septembrovom plenárnom zasadnutí v Štrasburgu viacero tém, ktorých prehľad nájdete v nasledujúcej sekcii.
20070823BRI09775
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Pri otvorení zasadnutia sa preberali slovensko-maďarské vzťahy
2007-10-01 - 18:57
Predseda EP Hans-Gert PÖTTERING otvoril 24.
9. o 17:00 ďalšie plenárne zasadnutie Parlamentu v Štrasburgu.
Po oficiálnom otvorení nasledovali tzv. jednominútové vystúpenia, v ktorých zaznela z úst nemeckých a maďarských poslancov ostrá kritika na adresu Slovenska za deklaráciu NR SR o Benešových dekrétoch.
Na tieto prejavy následne reagovali viacerí slovenskí europoslanci.
Jednominútové vystúpenia:
Podľa článku 144 Rokovacieho poriadku EP udeľuje predseda Parlamentu na začiatku každého zasadnutia najviac na tridsať minút slovo tým poslancom, "ktorí chcú upriamiť pozornosť Parlamentu na otázku politického významu".
Rečnícky čas vyhradený pre každého poslanca je najviac jedna minúta.
V rámci jednominútových vystúpení 24. septembra požiadali o slovo maďarskí a nemeckí europoslanci, ktorí na účet Slovenska adresovali tvrdé slová.
V reakcii na túto tému europoslanec Vladimír MAŇKA (PES, SK) spomenul, že v roku 2002 vystúpil v zahraničnom výbore EP s kritikou Benešových dekrétov bývalý maďarský premiér Viktor Orbán s tým, že nie sú v súlade s právom Európskej únie, na čo sa následne touto témou zaoberala Európska komisia.
"Európska komisia po analýze problému konštatovala, že považuje otázku dekrétov prezidenta Beneša za vyriešenú a uzavretú", zdôraznil.
Ako ďalej informoval, na základe neustálych snáh o otváranie týchto dekrétov schválila NR SR minulý týždeň uznesenie o nedotknuteľnosti povojnových dokumentov.
"Uznesenie, ktoré odsudzuje princíp kolektívnej viny, podporili poslanci koaličných aj opozičných strán", zdôraznil.
Ako ďalej uviedol, história sa nedá zvrátiť, ani zmeniť.
"Skutočnosti, ktoré sa stali za výnimočných okolností treba vnímať v kontexte doby v ktorej sa stali.
Spochybňovanie a revízia povojnového usporiadania Európy nie je to, čo od nás väčšina pokrokovo a pozitívne zmýšľajúcich Európanov čaká.
Našim spoločným cieľom je mier, spolupráca a riešenie problémov ľudí, ktorí tu dnes žijú", dodal na záver.
K tejto téme vystúpil s rozhorčením nemecký poslanec Markus FERBER (EPP-ED, DE), ktorý svoj negatívny postoj k deklarácii NR SR opísal aj v liste adresovanom predsedovi EP Hansovi-Gertovi Pötteringovi.
Uznesenie Národnej rady podľa jeho slov "v sebe nemá ducha zmierenia a pochopenia" a maďarskú, ako aj nemeckú menšinu "označuje za nepriateľov".
Preto musí podľa jeho slov Európsky parlament "vyslať jasný signál, že to nie je ten princíp, ktorý má v Európe vládnuť", a dať najavo, že je potrebné pracovať na spoločnom európskom dome a budovať spoločnú európsku budúcnosť.
Nasledoval príspevok predsedu Skupiny európskych socialistov, Martina SCHULZA (PES, DE), ktorý v ňom uviedol, že úlohou EP nemá byť kontroverznými debatami ďalej rozdúchavať nepokoje, ale naopak, hovoriť o spolupráci a upokojovať vyostrené situácie.
"Som presvedčený, že by sme nemali brať do úvahy tento text, ani uvedenú formuláciu v tomto texte", uviedol na margo uznesenia.
Po jeho príspevku sa medzi ním a jeho predrečníkom strhla slovná prestrelka, ktorú upokojoval predseda EP.
Maďarský europoslanec István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU) uviedol, že Benešove dekréty sú založené na princípe kolektívnej viny a spôsobili, že tisíce Maďarov a Nemcov bolo vyvlastnených a vysídlených proti svojej vôli.
"Prišli o slobodu.
Bola to skutočná hanba a je to zahanbujúce", uviedol a dodal, že Slovensko ako členská krajina EÚ to opätovne potvrdila šesťdesiat rokov po tom, ako sa to stalo.
"Slovensko je pritom krajinou, kde sa Hlinka označuje za otca národa v zákone", uviedol a dodal, že každý demokrat má povinnosť odsúdiť všetky snahy, ktoré opätovne oživujú ducha 2. svetovej vojny.
Slovenská europoslankyňa Irena BELOHORSKÁ (NA, SK) reagovala vyhlásením, v ktorom upriamila pozornosť poslancov na nedávne založenie tzv. Maďarskej gardy.
"Tento extrémy pravicový spolok vznikol v Maďarsku v auguste tohto roku a dáva si za cieľ ochraňovať Maďarsko pred útokmi okolitých krajín, avšak jej funkcionári vyhlasujú, že sa nikdy nevzdajú nároku, aby Maďari žili v jednom štáte", uviedla.
Maďarské úrady pritom podľa jej slov nespochybnili pôsobenie tohto nacionalistického spolku, umožnili jeho registráciu a tým zlegalizovali jeho pôsobenie.
"Prvého verejného pôsobenia Gardy sa zúčastnila aj poslankyňa maďarského parlamentu za stranu Fidesz.
Vznik tohto spolku preto vyvoláva znepokojenie a obavy v okolitých štátoch, predovšetkým na Slovensku, v Rumunsku a Srbsku", informovala a dodala, že slovenský parlament prijal vyhlásenie o nedotknuteľnosti povojnových dokumentov upravujúcich povojnové usporiadanie v strednej Európe práve vzhľadom na spomínanú radikalizáciu postojov niektorých maďarských politických kruhov.
Ako posledný hovoril k tejto téme maďarský europoslanec Csaba TABAJDI (PES, HU), ktorý uviedol, že "nové národy by sa mali učiť od tých starých a brať si príklad napríklad zo zmierenia Francúzov s Nemcami, či Talianov s Rakúšanmi.
"Národný nacionalizmus nie je správnou odpoveďou.
Musíme ho odsúdiť a vyrovnať sa s ním tak, ako sa Nemci vyrovnali s ich minulosťou", povedal a zdôraznil, že ideológia kolektívnej viny viedla ku genocídam.
Historické zmierenie medzi Maďarskom a Slovenskom je podľa neho preto jediným správnym riešením, voči ktorému neexistujú žiadne alternatívy.
Zvukový záznam zhrnutia II. septembrového plenárneho zasadnutia v Štrasburgu
SK
1
LINK
/eplive/public/multimediaav_page/11040-20071001MAV11039-AUDIO/default_en.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-COVER-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
Doprava
Železničný balíček bol schválený
2007-10-01 - 18:57
EP v poslednom, treťom, čítaní odsúhlasil 25.
9. tzv. "železničný balíček", zameraný na rozvoj vlakovej dopravy v EÚ, ktorého znenie dohodol spolu s Radou v rámci tzv. zmierovacieho konania.
Balíček teda bude môcť po formálnom odsúhlasení v Rade vstúpiť do platnosti.
Okrem významného posilnenia práv cestujúcich má tiež najneskôr od 1. januára 2010 priniesť liberalizáciu medzinárodných železničných služieb v oblasti prepravy pasažierov.
Väčšie práva pre vlakových cestujúcich
Súčasťou balíčku je nariadenie o právach a povinnostiach vlakových cestujúcich.
EP dal v zmierovacích vyjednávaniach s Radou jasne najavo, že práva pasažierov nemôžu ostať opomenuté.
Poslanci preto presadili a následne v pléne odhlasovali viac informácií pre cestujúcich, zodpovednosť železníc za pasažierov a ich batožinu a asistenciu ľudom s telesným postihnutím od roku 2009.
Vyjednali tiež kompenzačný systém pri meškaní vlakov, avšak jedine za podmienky, že meškanie zavinila daná železničná spoločnosť.
Cestujúci by v takom prípade mali mať podľa novej legislatívy nárok na vrátenie 25 % z ceny cestovného za meškanie trvajúce viac než 60 minút a 50 % z ceny cestovného za meškanie 120 minút a viac.
Tieto opatrenia sa nebudú týkať len medzinárodnej, ale aj vnútroštátnej železničnej prepravy, čo je takisto výsledok úspešných rokovaní delegácie EP.
Čo sa týka práv cestujúcich so zníženou mobilitou, železnice im budú musieť zaručiť prístupnosť na stanicu, na jednotlivé nástupištia, aj do vlakových súprav odstránením akýchkoľvek prekážok.
Okrem toho by mali byť v budúcnosti všetky vlaky vybavené priestorom na odkladanie kočíkov, bicyklov a športového náradia.
V súvislosti s týmto nariadením bola uzatvorená dohoda, podľa ktorej budú môcť členské krajiny na určitú dobu vyňať z pôsobnosti novej legislatívy diaľkové vnútroštátne spojenia.
Členské krajiny tiež môžu z platnosti nariadenia vyňať mestské, prímestské a regionálne železničné služby, okrem ustanovení týkajúcich sa základných práv pasažierov.
Plná liberalizácia medzinárodných železničných služieb
Liberalizáciou medzinárodných železničných služieb prepravy pasažierov sa zaoberá ďalšia časť balíčku, ktorú EP podporil pomerom hlasov 541:66:20.
Jej uskutočnenie má prebehnúť 1. januára 2010 s tým, že najneskôr 2 roky po vstupe legislatívy do platnosti bude musieť Európska komisia vyhodnotiť situáciu a rozhodnúť, či bude možné uskutočniť tiež plnú liberalizáciu vnútroštátnych železničných služieb.
Certifikáty odbornej spôsobilosti pre vlakový personál
Poslednou časťou je smernica o certifikácii rušňovodičov.
Parlament v rokovaniach s Radou presadil, aby sa jej časti o systéme udeľovania certifikátov pre vlakový personál nevzťahovali len na rušňovodičov, ale na celý vlakový personál.
Cieľom je udeľovať certifikáty dokladujúce ich profesionálnu, zdravotnú a jazykovú spôsobilosť na vykonávanie tohto povolania.
Georg JARZEMBOWSKI EPP-ED DE Gilles SAVARY PSE FR Dirk STERCKX ALDE BE Dokument: Rozvoj železníc Spoločenstva
Procedúra: Postup spolurozhodovania 3. čítanie
Dokument: Certifikácia rušňovodičov rušňov a vlakov
Procedúra: Postup spolurozhodovania 3. čítanie
Dokument: Práva a povinnosti cestujúcich v železničnej preprave
Procedúra: Postup spolurozhodovania 3. čítanie Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Rozvoj železníc Spoločenstva Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Certifikácia rušňovodičov rušňov a vlakov Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Práva a povinnosti cestujúcich v železničnej preprave
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=241532
SK
2
LINK
/oeil/file.jsp?id=241512
SK
3
LINK
/oeil/file.jsp?id=241522
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
Výskum a inovácie
Parlament podporuje zriadenie technologického inštitútu
2007-10-01 - 18:57
Parlament hlasoval 26.
9. v 1. čítaní o návrhu Európskej komisie na zriadenie Európskeho technologického inštitútu (ETI), ktorého cieľom má byť podpora inovačných procesov a uľahčenie prenosu výskumných poznatkov do praxe.
EP myšlienku vytvorenia inštitútu podporuje, navrhuje však, aby jeho názov obsahoval aj výraz "inovačný".
Technologický inštitút by mal byť podľa poslancov navyše zriadený až po ukončení pilotných projektov, ktoré majú umožniť otestovať predbežné možnosti jeho realizácie.
EP v správe schválenej veľkou väčšinou hlasov navrhuje, aby bol inštitút pomenovaný "Európsky inovačný a technologický inštitút", keďže takýto názov by podľa poslancov lepšie odrážal jeho primárne zameranie na inovácie.
Pôvodne sa o technologickom inštitúte uvažovalo ako o európskom ekvivalente prestížneho amerického MIT (Massachusetts Institute of Technology), no kvôli rozpočtovým problémom sa rozhodlo, že jeho štruktúra sa nebude priamo podobať na "superuniverzitu", ale bude zložená z dvoch úrovní.
Správna rada bude podľa návrhu vyberať vyššie vzdelávacie zariadenia, výskumné organizácie, spoločnosti a ďalšie zúčastnené strany, a tie budú následne vytvárať partnerstvá nazvané "Znalostné a inovačné spoločenstvá".
Na rozdiel od návrhu Komisie si však europoslanci želajú, aby boli tieto spoločenstvá od ETI právne nezávislé.
Poslanci sa tiež domnievajú, že technologický inštitút by mal byť umiestený v blízkosti tzv. "centier európskej excelentnosti a akademickej prestíže", s cieľom čo najviac profitovať z už existujúcej infraštruktúry.
Inštitút by mal byť podľa EP zriadený až po ukončení pilotných projektov, ktoré majú umožniť otestovať predbežné možnosti jeho realizácie.
Po prijatí svojej prvej "strategicko-inovačnej agendy" má mať ETI možnosť vybrať ďalšie znalostné a inovačné spoločenstvá.
Prvú strategickú inovačnú agendu by mal prijať najneskôr do konca roku 2011 a následne každých sedem rokov.
Podľa návrhu Komisie by túto agendu mal schváliť Európsky parlament a Rada.
Poslanci EP odmietajú návrh Komisie, aby mohol ETI priamo udeľovať tituly a diplomy.
Namiesto toho požadujú, aby bola ku kvalifikáciám udeľovaným inštitúciami vyššieho vzdelávania, pôsobiacimi v rámci znalostných a inovačných spoločenstiev, pripojená "známka ETI".
Rozpočtové problémy
Celkový rozpočet ETI na prvých šesť rokov pôsobnosti (ktorého výška sa odhaduje na 2,4 miliardy eur) má byť financovaný z kombinácie súkromných a verejných zdrojov.
Správa EP súhlasí s Komisiou, že 308,7 miliónov eur by malo byť vyčlenených z rozpočtu EÚ.
Dňa 19. septembra predložila Európska komisia návrh na revíziu viacročného finančného rámca EÚ na roky 2007 - 2013 práve s cieľom zabezpečiť financovanie ETI, ako aj systému Galileo.
Tento návrh teraz vytvorí základ pre ďalšie rokovania medzi EP a Radou (rozpočtovými orgánmi EÚ).
Komisia taktiež navrhuje financovať ETI čiastočne z doterajších nástrojov EÚ, akými sú napr. Rámcový program pre výskum, Program celoživotného vzdelávania alebo Program pre konkurencieschopnosť a inovácie.
Poslanci v tejto súvislosti zdôrazňujú, že žiadosti znalostných a inovačných spoločenstiev nesmú byť v žiadnom prípade uprednostňované pred inými žiadosťami.
Okrem toho schválená správa EP trvá na tom, že žiadne príspevky z týchto programov "nesmú byť poskytnuté na zriaďovacie a/alebo správne náklady priamo spojené s ETI či znalostnými a inovačnými spoločenstvami".
Vysvetlenia hlasovania k ETI (26.
09.
2007):
V rámci tzv. vysvetlenia hlasovania vystúpil aj slovenský europoslanec Miroslav MIKOLÁŠIK (EPP-ED, SK), ktorý zriadenie ETI označil za "krok správnym smerom" a vyjadril poľutovanie nad tým, že sa s týmto rozhodnutím "tak dlho váhalo".
Ako uviedol, ak chce Únia vo vede a technike skutočne dobiehať USA, Japonsko a ostatné svetové špičky a "ak chce udávať tón", musí pre to vytvoriť predpoklady.
Centrá excelentnosti podľa jeho slov preto musia mať vytvorené všetky podmienky.
V otázke nesystémovosti dostatočného financovania ETI vyjadril presvedčenie, že bude vyriešená k spokojnosti a vyslovil podporu myšlienke spolufinancovania na princípe verejno-súkromných partnerstiev.
Okrem toho sa vyslovil za to, aby boli vedci a výskumníci z nových krajín taktiež rovnocenne vyberaní a zapájaní do vedeckých tímov, a aby bola Správna rada ETI kontrolovateľná Európskym parlamentom.
Výskumné ciele inštitútu by podľa jeho slov mali kopírovať Siedmy rámcový program pre vedu a výskum, no výskum na embryonálnych kmeňových bunkách by podľa Miroslava Mikolášika "nemal byť financovaný daňovými poplatníkmi tých krajín, v ktorých je takýto výskum protizákonný".
Reino PAASILINNA PSE FI Dokument: Európsky technologický inštitút
Procedúra: Postup spolurozhodovania 1. čítanie Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Európsky technologický inštitút
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5402042
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
Spotrebitelia
EP sa vyjadril k nebezpečným hračkám z Číny
2007-10-01 - 18:57
Europoslanci diskutovali za prítomnosti Rady a Európskej komisie o probléme nebezpečných hračiek vyrobených v Číne, ktoré sa nedávno objavili na európskom trhu.
Následne k tejto problematike pomerom hlasov 660:18:7 prijali uznesenie, ktoré žiada Komisiu o revíziu súčasnej smernice o hračkách a požaduje, aby do nej zahrnula aj zákaz použitia látok narúšajúcich endokrinný systém, karcinogénnych, mutagénnych a toxických látok, ako aj senzibilizátorov a vôní.
Vzhľadom na výskyt nebezpečných hračiek z Číny na európskych trhoch prijali poslanci Európskeho parlamentu uznesenie o bezpečnosti hračiek.
Vyzývajú v ňom Komisiu a členské štáty EÚ na prijatie legislatívnych a administratívnych opatrení, ktoré by zabezpečili, že spotrebný tovar nachádzajúci sa na trhu EÚ bude v úplnom súlade s platnými normami Únie a nebude ohrozovať zdravie či bezpečnosť spotrebiteľov.
Revízia smernice o hračkách
Európsku komisiu v tejto súvislosti Parlament 26.
9. vyzval, aby do konca roka predložila plánovanú revíziu smernice 88/378/ES o hračkách a uistila sa, že bude obsahovať efektívne požiadavky na bezpečnosť výrobkov.
V rámci revízie tejto smernice má EK zároveň predložiť "bezpodmienečné zákazy určitých nebezpečných chemikálií, napr. všetkých karcinogénnych, mutagénnych a toxických látok z hľadiska reprodukcie, ako aj látok narúšajúcich endokrinný systém, senzibilizátorov a vôní".
EK bola tiež poslancami požiadaná, aby zlepšila účinné sankcie za nedodržanie platnej legislatívy v tejto oblasti.
V rámci rozpravy prítomný eurokomisár Günter VERHEUGEN poslancov uistil, že nová smernica bude "predložená ešte do konca tohto roku".
Kontrola značky CE a iných značiek
Parlament v uznesení vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že "značka zhody CE" na výrobkoch bude zárukou súladu s technickými právnymi predpismi EÚ a zdôrazňuje, že vzhľadom na svoj samoregulačný charakter nemala táto značka nikdy plniť funkciu značky bezpečnosti.
Komisiu poslanci preto vzývajú, aby posúdila pridanú hodnotu vytvorenia spoločnej európskej značky ochrany spotrebiteľa, ktorá by dopĺňala značku CE, a tým pomohla spotrebiteľom uskutočňovať informovaný výber medzi výrobkami.
Spoločná európska značka ochrany spotrebiteľa musí však byť podľa EP dobrovoľná a v prípade zavedenia výrobcom by mala nahradiť všetky vnútroštátne značky ochrany.
Komisia má ďalej objasniť zodpovednosť výrobcov a dovozcov v prípade zneužívania značky CE a zaviesť náležité sankcie pre prípad zneužívania značiek.
Poslanci tiež žiadajú zvýšiť účinnosť systému rýchlej výmeny informácií (RAPEX), medzi členskými krajinami, čo by im umožnilo, aby mohli odhaľovať maximálne množstvo nebezpečných výrobkov a sťahovať ich z trhu v čo najkratšom čase.
Zákaz dovozu nebezpečného spotrebného tovaru a úloha členských krajín
Komisiu uznesenie vyzýva, aby využila svoje právomoci na zákaz uvádzania spotrebného tovaru na trh EÚ, ak sa ukáže, že nie je bezpečný.
Členské krajiny zas poslanci žiadajú, aby zabezpečili dôsledné presadzovanie právnych predpisov týkajúcich sa bezpečnosti hračiek, a aby zintenzívnili úsilie vnútroštátnych inšpekcií.
Rozprava (25.
9.
2007)
V rámci rozpravy o tejto téme vystúpila v pléne slovenská europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK).
Ako uviedla, správa o tom, že firma Matel musela stiahnuť z trhu milióny čínskych hračiek pre vysoký obsah olova a odpadávanie malých magnetov, ju ako tvrdú zástankyňu ochrany spotrebiteľa veľmi znepokojila, ale zároveň aj povzbudila k legislatívnej práci.
Problematika magnetiek by sa podľa jej slov mala urýchlene riešiť aj v smernici o bezpečnosti hračiek, v systéme RAPEX je zas podľa nej potrebné vyjasniť jeho cieľ tak, aby bol chápaný všetkými členskými štátmi rovnako.
"Ide o to, aby bolo jasné, či má RAPEX za cieľ prioritne informovať o riziku konkrétneho nebezpečného výrobku, alebo o zistených tokoch, ktorými prichádzajú nebezpečné výrobky na jednotný európsky trh, čo je časovo veľmi náročné", uviedla.
Prax podľa nej ukazuje, že značka zhody CE nedáva dostatočnú istotu, že ide skutočne o bezpečný výrobok.
Vyslovila sa pritom za zachovanie značky CE "za podmienky systematického sledovania oprávnenosti jej značenia orgánmi dozoru členských štátov", pretože spotrebiteľská verejnosť ju začína vnímať ako určitý technický cestovný pas pre všetky výrobky vstupujúce na jednotný európsky trh.
"Pri príprave legislatívneho balíčka revízie smerníc nového prístupu známeho ako Goods Package, na ktorom sa intenzívne podieľam ako jedna z tieňových spravodajcov za EPP-ED, je potrebné ešte dôkladne prediskutovať nutnosť uvádzať na výrobky ďalšie značky, ktoré by kládli na podnikateľov priveľké bremeno a zároveň by mohli byť pre konečného spotrebiteľa zmätočné", uviedla poslankyňa Pleštinská.
Svoj príspevok zakončila želaním, aby tento rok "všetky deti dostali na Vianoce len bezpečné hračky".
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
Prisťahovalectvo
Poslanci hovorili o legálnej aj nelegálnej migrácii
2007-10-01 - 18:57
Počas plenárneho zasadnutia diskutovali europoslanci o problematike migrácie, keď s Radou a Komisiou predebatovali 26.
9. tragické udalosti tohto leta v súvislosti s úmrtím mnohých nelegálnych imigrantov snažiacich sa po mori vstúpiť na európsky kontinent.
Schválili tiež nelegislatívne správy o politike EÚ v oblasti boja proti ilegálnemu prisťahovalectvu a o politike legálnej migrácie obyvateľstva.
Počas prioritnej rozpravy v stredu, 26. septembra, prediskutovali europoslanci s predstaviteľmi EK a Rady problematiku imigrácie.
Na ceste do Európy totiž toto leto zahynuli viac než dve stovky ľudí.
Spomínala sa bude tiež úloha FRONTEXu, agentúry EÚ pre riadenie spolupráce na vonkajších hraniciach Únie.
Legálna imigrácia
Schválené správy uvádzajú, že podľa údajov Eurostatu má v EÚ legálny pobyt 18,5 milióna občanov z krajín mimo EÚ, čo predstavuje 4 % celkovej populácie Únie.
Vzhľadom na starnúcu populáciu a potreby trhu pritom Európa potrebuje najmä ekonomických migrantov.
Poslanci preto vyslovili podporu zavedeniu tzv.
"Modrej vízovej karty" - t.j. dlhodobého viacvstupového víza pre vysoko kvalifikovaných pracovníkov - podľa vzoru americkej Zelenej karty.
S návrhom na jej zavedenie prišiel tento mesiac eurokomisár Franco FRATTINI, legislatívny návrh má EK predstaviť 23. októbra.
Najdôležitejším krokom smerom k spravovaniu legálnej migrácie je podľa predloženého textu spolupráca s krajinami pôvodu, vrátane dohôd o návrate ilegálnych imigrantov.
Správa ďalej pojednáva o potrebe integrácie legálnych prisťahovalcov, kde pripomína, že je potrebné bojovať proti xenofóbii.
Politika boja proti nelegálnej imigrácii
Druhá schválená správa sa naopak venuje politike boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu.
Ako jej text uvádza, v EÚ sa nachádza približne 4,5 až 8 miliónov ilegálnych migrantov, presné čísla však nie sú známe.
V súvislosti s týmito osobami správa zdôrazňuje, že sa s nimi nesmie zaobchádzať "ako so zločincami" a že je potrebné zlepšiť situáciu tzv. dočasných prijímacích centier, zabezpečiť imigrantom lepšie ubytovanie, vzdelávanie a prístup k zdravotnej starostlivosti.
Europoslanci tiež v správe zdôrazňujú, že sú kategoricky proti myšlienke zriadiť tieto prijímacie centrá v krajinách mimo EÚ.
Špeciálnu ochranu si podľa správy vyžadujú deti a mladiství, ktorí prichádzajú bez rodičov alebo rodiny.
Podľa inej správy EP (správa poslanca WEBERA ), ktorá sa ako legislatívna správa dostane na plénum ešte do konca tohto roku, by nesprevádzané deti nesmeli byť zadržiavané alebo vrátené späť.
Rozprava (26.
09.
2007):
Predseda Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov Joseph DAUL (EPP-ED, FR) za svoju skupinu pripomenul, že nelegálna imigrácia často znamená straty stoviek životov, kvôli čomu treba proti nej bojovať, no zároveň treba bojovať aj proti xenofóbii a rasizmu.
"Na južnej hranici EÚ je to najťažšie a preto musíme týmto štátom poskytnúť podporu, keďže čelia nadmernému tlaku nelegálnych imigrantov.
Nechceme však zvýšenú regularizáciu", uviedol.
Rokovania s tretími krajinami musia podľa jeho slov podnietiť tieto krajiny k tomu, aby aj ony samé bojovali proti nelegálnej imigrácii.
Uviedol tiež, že EÚ potrebuje ekonomickú migráciu a preto potrebuje preskúmať možnosti zavedenia európskej modrej karty.
"Musíme dať ekonomickým imigrantom pocit, že sú v EÚ vítaní".
Giovanni Claudio FAVA (PES, IT) zo Socialistickej skupiny v Európskom parlamente povedal, že najefektívnejším prostriedkom boja proti nelegálnej imigrácii je vytvorenie podmienok pre legálnu imigráciu.
Dodal tiež, že rovnako potrebné je aj uplatňovanie princípu solidarity medzi členskými krajinami Únie, pretože "táto problematika sa týka všetkých krajín, nie len tých južných".
Imigrácia musí byť podľa jeho slov riadnou súčasťou európskych politík.
Za Skupinu Aliancia liberálov a demokratov vystúpil Graham WATSON (ALDE, UK), ktorý sa opýtal, koľko ľudí ešte musí zahynúť, kým si Únia uvedomí, že treba otvoriť "brány našej pevnosti".
Národné vlády podľa jeho slov ľuďom nehovoria, ako veľmi Únia potrebuje nových pracovníkov.
Koncept modrej karty má podľa jeho slov ešte medzery.
"Mohol by byť síce odpoveďou na demografické a ekonomické problémy, ak by bol sprevádzaný aj voľným pohybom osôb z nových členských krajín, no nerieši problémy, ktorým čelia krajiny na juhu Únie".
Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) v mene Skupiny Únie za Európu národov spomenula "okamžitú potrebu spoločnej prisťahovaleckej politiky" a dodala, že Rada sa nemá zaoberať len posilňovaním hraníc Únie, ale aj prijímaním zákonov proti obchodovaniu s ľuďmi a riešením sociálne negatívnych situácií v súvislosti s prisťahovalectvom.
Ako príklad uviedla prípady z Nemecka a Talianska, kde súd odmietol stíhať rodičov dievčat, ktorí svoje dcéry držali nasilu doma, pretože sudcovia konštatovali, že je to súčasť tradície krajín, z ktorých pochádzajú.
Jean LAMBERT (Greens/EFA, UK) zo Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie označila prisťahovalectvo za otázku života a smrti a dodala, že Únia potrebuje nových pracovníkov.
Vzdelaní prisťahovalci môžu byť podľa jej slov prínosom a vyriešiť problém odlivu mozgov z Európy.
Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT) za Konfederatívnu skupinu Európskej zjednotenej ľavice - Nordickej zelenej ľavice taktiež označil politiku legálnej imigrácie za jediný správny krok pre riešenie nelegálneho prisťahovalectva a dodal, že by sa k prisťahovalcom nemalo pristupovať ako ku zločincom.
Kritizoval tiež agentúru FRONTEX za to, že sa zamerala najmä na odsúvanie imigrantov a nie na ich záchranu, a rovnako kriticky sa vyslovil aj na adresu stíhania rybárov, ktorí zachránili niekoľkých topiacich sa utečencov.
Roger KNAPMAN (IND/DEM, UK) za Skupinu nezávislosť/demokracia uviedol, že EÚ sa stále viac a viac vzďaľuje demokracii.
Ako príklad správneho prístupu k imigrácii označil Švajčiarsko, ktoré má kvóty na prijímanie utečencov a ich zaraďovanie do spoločnosti rieši prostredníctvom imigračných kancelárií na regionálnej úrovni, ktoré poznajú regionálne problémy.
Tento spôsob riešenia podľa neho funguje práve preto, že problematiku nerieši byrokratická centrála, ale lokálne orgány.
Slovenská europoslankyňa Irena BELOHORSKÁ (NA, SK) spomenula extenzívnu legislatívu Únie v oblasti migračnej politiky, uviedla však, že existujú problémy v jej aplikácii a že veľké množstvo rôznych dokumentov vedie k neprehľadnosti celého systému.
"Navyše legislatíva členských štátov nie je veľakrát ani správne aplikovaná a často splýva štatút utečenca a azylanta".
Vo svojom príspevku sa venovala najmä otázke detí, ktoré hľadajú útočisko v inom štáte a nie sú sprevádzané rodičmi.
Ako informovala, 5 % zo všetkých žiadateľov o azyl tvoria práve deti.
"Máme štatistiky, koľko z tých detí požiadalo o azyl, no nevieme, koľko z nich prekročí hranice štátu a o azyl nikdy nepožiada.
Vieme, koľkým bol azyl udelený, ale chýbajú informácie, čo sa stane s tými, ktorým bola žiadosť zamietnutá".
Podľa platných predpisov musí byť podľa jej slov deťom po príchode do krajiny pridelený právny zástupca, ktorý bude hájiť najlepší záujem dieťaťa, "avšak nevieme, aká je definícia najlepšieho zástupcu dieťaťa", uviedla na záver.
Vysvetlenie hlasovania (26.
09.
2007):
V rámci tzv. vysvetlenia hlasovania vystúpil aj slovenský europoslanec Miroslav MIKOLÁŠIK (EPP-ED, SK), ktorý kolegov informoval, že hlasoval za správu o legálnej migrácii, pretože je podľa neho "nad slnko jasnejšie, že EÚ si musí jasne stanoviť presne pravidlá a aktívne regulovať to, kto bude prijatý, aby v Únii pracoval".
Európa podľa jeho slov už teraz prežíva "demografickú zimu" a nevyhnutne potrebuje pracovnú silu z tretích krajín.
"Je však absolútne vitálne, aby sme prijímali len kvalifikovanú pracovnú silu a prihováram sa aj za to, aby sme si vyberali tie profesie, ktoré nám v Európe na trhu práce chýbajú", uviedol.
Doplnil tiež, že je nevyhnutná dôslednosť, "inak by sme si pri zaplavení EÚ nekvalifikovanou silou sami dobrovoľne a ľahkovážne vyrábali problémy vyplývajúce zo záhaľčivého spôsobu života nezamestnateľných imigrantov, ktorí páchajú následne zločiny, venujú sa čiernemu obchodu, šedej ekonomike mimo zákon, vytvárajú getá, nezriedka sú zapojené do obchodovania s drogami, ľuďmi a často z nich rezultujú členovia teroristických skupín".
Lilli GRUBER PSE IT Javier MORENO SÁNCHEZ PSE ES Dokument: Legálna migrácia
Procedúra: Iniciatívna správa
Dokument: Priority politiky boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu štátnych príslušníkov tretích krajín
Procedúra: Iniciatívna správa Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Legálna migrácia Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Priority politiky boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu štátnych príslušníkov tretích krajín
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5398892
SK
2
LINK
/oeil/file.jsp?id=5398832
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
Ústavné záležitosti
EP odporúča uľahčiť výkon volebného práva pre eurovoľby
2007-10-01 - 18:57
Európsky parlament sa 26.
9. v rámci konzultačného postupu zaoberal návrhom Komisie, ktorý má uľahčiť predpisy pre výkon pasívneho aj aktívneho volebného práva v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu.
Ide najmä o návrh na zavedenie možnosti viacnásobnej kandidatúry a zrušenie automatickej akceptácie zániku volebného práva pre občana EÚ, ktorý bol tohto práva zbavený vo svojej členskej krajine.
Problematikou výkonu volebného práva občanov EÚ v súvislosti s voľbami do Európskeho parlamentu sa plénum zaoberať prostredníctvom konzultatívnej správy, čo znamená, že konečné ide len o prezentovanie postoju Parlamentu a konečné slovo v tejto otázke budú mať členské štáty v Rade.
Európske občianstvo, ktoré bolo zavedené Maastrichtskou zmluvou z roku 1993, prinieslo aj určité volebné práva.
Na jeho základe má každý občan EÚ právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu (a tiež v regionálnych voľbách) v akomkoľvek členskom štáte EÚ, v ktorom má bydlisko, hoci nie je jeho občanom, a to za rovnakých podmienok, ako majú občania tohto štátu.
Správa EP vyslovuje presvedčenie, že súčasný systém hlasovania mnohokrát odrádza európskych občanov od výkonu ich volebných práv a poukazuje v tejto súvislosti na skutočnosť, že účasť na voľbách do Európskeho parlamentu sa znížila z 63 % v roku 1979 na 46 % v roku 2004.
Poslanci preto dúfajú, že predložené pozmeňujúce návrhy umožnia volebnú účasť do budúcna zvýšiť.
Navrhované zmeny
Parlament navrhuje zrušiť terajšie ustanovenie, ktoré zakazuje občanom EÚ kandidovať vo viacerých členských krajinách zároveň (napr. v krajine svojho pobytu a v krajine, ktorej má občianstvo), a to za podmienky, že členský štát pobytu viacnásobné kandidatúry povoľuje.
Výkon volebného práva pre voľby do EP totiž v rámci Únie nie je jednotný.
Riadi sa len súborom niekoľkých spoločných pravidiel, pričom konkrétny volebný zákon si každý členský štát upravuje samostatne.
Poslanci Odporúčajú Rade tiež zrušiť automatickú akceptáciu zániku volebného práva pre občana EÚ, ktorý bol tohto práva zbavený vo svojej členskej krajine.
T.j. navrhujú, aby členský štát, v ktorom má občan EÚ pobyt, nebol nútený automaticky mu zakázať voliť, ak mu boli jeho volebné práva odňaté v inom členskom štáte EÚ.
V oboch prípadoch žiadajú, aby bolo rozhodnutie o týchto situáciách v kompetencii členského štátu, ktorého sa to týka , pričom ten by konečné rozhodnutie robil prípad od prípadu.
Podľa EP by sa tým zabránilo akejkoľvek diskriminácii.
Cieľom návrhu Komisie je odstrániť administratívne prekážky, s ktorými sa stretávajú európsky občania pri snahe voliť či kandidovať v eurovoľbách v inom členskom štáte, než ktorého sú občanmi.
Komisia navrhuje najmä zrušiť systém výmeny informácií, ktorý v súčasnej dobe používajú volebné orgány členených štátov, nakoľko sa ukázalo, že tento systém je príliš zložitý na to, aby fungoval účinne.
Andrew DUFF ALDE GB Dokument: Volebné práva a právo vyť volený do Európskeho parlamentu pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi Procedúra: Konzultačný postup Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Volebné práva a právo vyť volený do Európskeho parlamentu pre občanov Únie s bydliskom v členskom štáte, ktorého nie sú štátnymi príslušníkmi
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5425432
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
Vonkajšie vzťahy
Parlament: EÚ potrebuje zahraničnú energetickú politiku
2007-10-01 - 18:57
Europoslanci schválili 26.
9. iniciatívnu správu, ktorá uvádza, že Energetická charta by mala byť základom vytvorenia spoločnej európskej zahraničnej politiky v energetickej oblasti, a vyzýva tiež na vytvorenie postu Vysokého úradníka pre zahraničnú energetickú politiku Únie.
Aktuálnou témou energetiky sa poslanci zaoberali prostredníctvom nelegislatívnej správy, ktorá vyzýva Radu a členské štáty Únie, aby vytvorili "mechanizmus solidarity", ktorý by pomáhal zvládať krízy vyplývajúce z prerušenia dodávok energie, poškodenia energetickej infraštruktúry či z akejkoľvek inej kritickej udalosti.
Taktiež navrhuje vytvorenie spoločnej európskej zahraničnej energetickej politiky a postu Vysokého úradníka pre zahraničnú energetickú politiku Únie, ktorého vymenovanie by podľa správy mala schvaľovať Rada a Komisia.
Podľa EP by mal byť zodpovedný za koordináciu všetkých politík v tejto oblasti, vrátane rokovaní o tejto oblasti so zahraničnými partnermi mimo EÚ.
Správa tiež načrtáva rôzne možnosti znižovania európskej závislosti na zahraničných zdrojoch energie.
EÚ musí podľa poslancov pokračovať vo vedení celosvetového boja proti klimatickým zmenám a propagovať technológie šetriace energiu vo všetkých jej externých vzťahoch.
Prijatý text ďalej odporúča diverzifikáciu energetických zdrojov, predovšetkým zdrojov plynu, a upozorňuje, že prioritou by mali byť environmentálne bezpečné a obnoviteľné zdroje energie.
Správa ďalej "podporuje každé úsilie zamerané na prekonanie existujúcej závislosti členských štátov od dominantných dodávateľov a dovozu energie z krajín, ktoré systematicky nedodržiavajú literu a ducha Charty OSN".
Európsku komisiu poslanci vyzývajú, aby podnikla kroky "na zabránenie nekontrolovaným investíciám štátom vlastnených zahraničných spoločností do odvetvia energetiky EÚ", najmä do rozvodných sietí plynu a elektriny.
Čo sa týka Ruska, správa uvádza, že energetické partnerstvo medzi Ruskou federáciou a EÚ môže byť založené "len na zásade nediskriminácie, spravodlivého zaobchádzania a rovnakých trhových podmienkach".
Okrem toho dodáva, že Rusko by malo ratifikovať Zmluvu o energetickej charte a EÚ by mala rokovať o formálnom rámcovom dokumente o energetických vzťahoch s Ruskom v kontexte novej Dohody o partnerstve a spolupráci.
Vysvetlenie hlasovania (26.
09.
2007):
V rámci tzv. vysvetlenia hlasovania vystúpil aj slovenský europoslanec Miroslav MIKOLÁŠIK (EPP-ED, SK), ktorý uviedol, že energetická bezpečnosť a energie ako také sú "osou, okolo ktorej sa krúti vnútorná aj zahraničná politika každého spoločenstva a vitálnou otázkou jeho fungovania, blahobytu, a pri kritickom nedostatku, aj otázkou jeho holého prežitia".
Ako tiež uviedol, "už včera bolo neskoro prijať také opatrenia, ktoré by nás vymanili zo surovinovej a neskôr možnej politickej závislosti od Ruska".
Je podľa neho navyše alarmujúce, keď sa dovolí, aby bola energia využívaná ako nástroj na vyvíjanie politického tlaku na tranzitné a cieľové krajiny.
Vyslovil podporu rozvoju Čiernomorskej dimenzie a spolupráci s krajinami Južného Kaukazu, ako aj posilneniu zapojenia Nórska, krajín Maghrebu a Mashreku a tzv. Európsko-Stredomorského partnerstva.
Predvídateľnosť trhu s energiou treba podľa Miroslava Mikolášika "zmluvne poistiť s Čínou, Indiou, a Brazíliou a vytvoriť partnerstvo s vládou USA".
"Čierno-bieli ekologisti" by si mali podľa jeho slov "definitívne uvedomiť, že spaľovaním v úvodzovkách ekologických palív a biomasy sa masívne zvyšuje pribúdanie CO2 v atmosfére a že rozumný a rozhodujúci podiel energie z jadra je absolútne nevyhnutný".
Tragikomicky podľa neho pôsobí vplyv "fanatických zelených, ktorí presadili zákaz využitia jadrovej energie dokonca do ústavy členskej krajiny EÚ", čo podľa neho "nezostáva bez následkov na ekonomiku, dokonca aj susedných krajín".
Jacek SARYUSZ-WOLSKI EPP-ED PL Dokument: O spoločnej európskej vonkajšej energetickej politike Procedúra: Iniciatívna správa Podrobnejšie informácie o prijatom texte: O spoločnej európskej vonkajšej energetickej politike
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5430272
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
Energetika
EP: Únia musí mať legislatívu pre obnoviteľné energie
2007-10-01 - 18:57
Poslanci EP schválili 25.
9. v Štrasburgu nelegislatívnu správu, ktorá žiada, aby bol najneskôr do konca tohto roku predložený legislatívny návrh v oblasti obnoviteľných energií.
Správa sa zameriava na biopalivá a konštatuje, že obnoviteľné energie sú najlepším spôsobom ochrany spotrebiteľov aj priemyslu pred negatívnym dopadom závislosti na dovoze a pred zvyšovaním cien pohonných látok.
Schválená správa uvádza, že na to, aby členské štáty mohli dosiahnuť vytýčené ciele týkajúce sa širšieho využitia obnoviteľných zdrojov energie, je potrebné prijatie legislatívneho rámca.
EP preto podporuje návrh Európskej komisie na začlenenie obnoviteľných energií do národných akčných plánov.
Poslanci navyše žiadajú, aby boli do týchto plánov zahrnuté aj ciele v oblasti využívania elektriny, kúrenia a chladenia prostredníctvom obnoviteľných energetických zdrojov.
Ich podiel, ktorý na úrovni EÚ v súčasnosti predstavuje cca.
10 %, by sa mal podľa EP do roku 2020 zdvojnásobiť.
Za mimoriadne dôležité označuje text správy to, aby sa všetky členské krajiny snažili dosiahnuť 20 % podiel obnoviteľných energií na celkovom zložení zdrojov a zvýšiť energetickú účinnosť o 20 % do roku 2020.
Nový právny rámec by na to mal vytvoriť vhodné podmienky.
Poslanci sa však domnievajú, že každý členský štát by sa mal mať možnosť na základe daných podmienok rozhodnúť, ktoré obnoviteľné zdroje bude v národných plánoch preferovať.
Zároveň zdôrazňujú, že sa jedná o „obnoviteľné zdroje energie” a nie o „zdroje s nízkymi emisiami CO2”.
Zmienka o jadrovej energii, ktorá bola súčasťou pôvodnej správy, bola z textu vypustená už po hlasovaní vo Výbore EP pre priemysel a energetiku.
Poslanci ďalej v prijatom texte uvítali skutočnosť, že pri využívaní elektrickej energie prešiel Európsky parlament na obnoviteľné zdroje energie a dôrazne vyzvali ďalšie inštitúcie EÚ, aby konali rovnako.
Biopalivá
V návrhu správy majú dôležité miesto biopalivá.
Poslanci navrhujú stanoviť záväzný 10 % podiel biopalív v doprave, pokiaľ bude možné preukázať, „že sú tieto palivá vyrábané udržateľným spôsobom”.
Okrem toho sa vyslovili aj za ďalší rozvoj automobilov na vodíkový a elektrický pohon.
Jedna z častí správy požaduje, aby fosílne palivá spĺňali rovnaké požiadavky, aké platia pre výrobu biopalív, vrátane systémov certifikácie, obmedzenia emisií skleníkových plynov a analýzy celého spotrebného cyklu.
Poslanci sa tiež vyslovili za prijatie opatrení na podporu „ďalších alternatívnych palív”, ktoré pomôžu znížiť emisie v oblasti dopravy, a syntetických palív, ktoré by podľa nich mohli pomôcť diverzifikovať energetické dodávky, zlepšiť kvalitu ovzdušia a obmedziť emisie CO2.
Britta THOMSEN PSE DK Dokument: Správa o cestovnej mape pre obnoviteľnú energiu v Európe Procedúra: Súhlas Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Správa o cestovnej mape pre obnoviteľnú energiu v Európe
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5479322
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
Práva žien/Rovnosť príležitostí
Poslanci sa venovali rovnosti príležitostí mužov a žien
2007-10-01 - 18:57
Poslanci prijali 27.
9. nelegislatívnu správu, ktorá sa venuje problematike rovnosti príležitostí v EÚ.
Prijatý text je odozvou na výročnú správu Európskej komisie o problematike rodovej rovnosti a zameriava sa na pracovný trh vo vzťahu k rodovému hľadisku.
Správa vyzýva členské štáty, aby presadzovali opatrenia na boj proti nerovnostiam medzi ženami a mužmi spôsobenými prerušením práce v dôsledku materskej dovolenky alebo dovolenky z dôvodu starostlivosti o osoby v opatere.
Komisiu prijatý text vyzýva, aby našla primerané prostriedky na boj proti rodovej segregácii na pracovnom trhu, aby uľahčila ženám ich vstup do netradičných odvetví, a aby pripravila rodovú analýzu o vplyve dôchodkových reforiem na život žien v EÚ s cieľom uplatňovania individuálneho prístupu k dôchodkovým právam, systému sociálneho zabezpečenia a tiež k daňovému systému.
Rozprava (27.
09.
2007):
V rámci rozpravy o tejto problematike vystúpili v pléne EP dve slovenské europoslankyne - Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK) a Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK).
Europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK) uviedla, že hoci nepatrí k zástancom extrémneho feminizmu a nemyslí si, že demokracia by mala byť „rodovo slepá", prerokovanú správu uvítala.
Harmonizácia nárokov na profesionálnu kariéru a rodinných povinností je podľa nej totiž veľmi pálčivým problémom, a je preto potrebné povzbudiť členské krajiny, aby systémy materskej, rodičovskej a otcovskej dovolenky modernizovali.
"Možno by bolo prínosné, aby členské štáty zvážili vyplácanie dávok v období materskej dovolenky v trvaní minimálne 12 mesiacov vo výške 100 % príjmu, a v období rodičovskej dovolenky - kedy sa matky, prípadne otcovia, naplno venujú svojmu dieťaťu - vo výške 50 % minimálne v období 24 mesiacov", uviedla.
Upozornila, že čas materstva a rodičovstva je "v jazyku zákona formulovaný stále ako dovolenka, a to aj napriek tomu, že nielen matky, ale aj psychológovia, lekári, sociológovia a mnohí ďalší odborníci súhlasia s rodičmi v tom, že v žiadnom prípade nejde o dovolenku".
Po ukončení prieluky v aktívnom pracovnom živote rodičov je podľa nej navyše potrebné uľahčiť ich bezbariérový návrat na pracovný trh, a umožniť im pokračovať v ich profesionálnej kariére.
"Za dôležitý pokladám dôraz na potrebu vzdelávacích opatrení počas rodičovskej dovolenky s cieľom vyrovnať sa so zmenenými nárokmi zamestnania", uviedla poslankyňa Pleštinská s tým, že na posilňovanie kľúčových znalostí by mohli byť v regiónoch využité aj štrukturálne fondy.
"Som presvedčená, že naša spoločnosť si musí materstvo a rodičovstvo vážiť oveľa viac.
Rodičia majú nesmierne zodpovednú úlohu pri budúcom vývoji spoločnosti - aké deti vychovajú, takou bude celá Európa", uviedla na záver svojho príspevku.
Predsedníčka výboru pre práva žien, slovenská europoslankyňa Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK) ocenila odporúčanie správy začleniť politiku rovnosti medzi ženami a mužmi do lisabonskej agendy a uviedla, že hoci je jedným z cieľov Lisabonskej stratégie zvýšenie počtu zamestnaných žien, nie je zatiaľ stále ešte uznaná ich neformálna práca, ktorá nie je finančne ohodnotená.
Upresnila, že mnoho žien neformálnou prácou starostlivosti o blízkych zabezpečuje solidaritu medzi generáciami, robí to dobrovoľne a vytvára tým prijateľné podmienky pre sociálne vzťahy, hoci ich práca nie je ohodnotená a oficiálne uznaná, pretože "za ňou nevidieť peniaze, ktoré cirkulujú".
Takáto logika je podľa jej slov jednou z foriem diskriminácie voči ženám.
"Som presvedčená, že uznanie neformálnej a finančne neohodnotenej práce žien by mohlo byť reálnym politickým projektom pre pána komisára Špidlu", uviedla a dodala, že existuje mnoho inšpirujúcich osobností v tejto oblasti, "ktoré nám ponúkajú matematické a štatistické modely a ich politické uplatnenie".
Ako príklad spomenula nositeľa Nobelovej ceny za ekonomiku, Garyho Beckera.
Piia-Noora KAUPPI EPP-ED FI Dokument: Rovnosť medzi ženami a mužmi v EÚ Procedúra: Iniciatívna správa Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Rovnosť medzi ženami a mužmi v EÚ
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5466232
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
Práva žien/Rovnosť príležitostí
Parlament schválil správu o rasovej diskriminácii
2007-10-01 - 18:57
Europoslanci schválili 27.
9. nelegislatívnu správu, ktorá sa zaoberá rasovou a etnickou diskrimináciou a uvádza, že tento problém je v EÚ aj naďalej vážny.
Osobitne text spomína rómsku komunitu a v súvislosti s ňou uvádza, že potrebuje zvláštnu sociálnu ochranu, "najmä po rozšírení Únie", pretože problémy vykorisťovania, diskriminácie a vylúčenia sa stali podľa poslancov v tejto súvislosti naliehavejšími.
Iniciatívna správa o rasovej a etnickej diskriminácii, schválená pomerom hlasov 500:46:24, poukazuje na výročnú správu Európskeho monitorovacieho centra pre rasizmus a xenofóbiu za rok 2006 a uvádza, že diskriminácia zostáva v členských štátoch EÚ aj naďalej veľkým problémom.
Z tohto dôvodu text správy nalieha na členské štáty, aby "pri najbližšej príležitosti transponovali všetky antidiskriminačné právne predpisy Spoločenstva" a aby využili všetky dostupné nástroje na zabezpečenie rovnoprávnosti v praxi.
Správa tiež uvádza, že veľké množstvo obetí diskriminácie nepodá žalobu na súde z rôznych dôvodov, napríklad z dôvodu nákladov, alebo strachu z pomsty.
Špeciálne správa spomína rómsku komunitu, ktorá podľa EP potrebuje zvláštnu sociálnu ochranu, najmä po rozšírení, pretože problémy vykorisťovania, diskriminácie a vylúčenia sa stali v tejto súvislosti naliehavejšími.
Poslanci taktiež žiadajú vytvorenie rovného prístupu ku kvalitnému vzdelaniu a rovnocenným podmienkam pre deti z etnických menšín, a vyzývajú štáty EÚ na zavedenie právnych predpisov, na základe ktorých by bolo povinné ukončiť segregáciu v školách.
Parlament rovnako nalieha na členské štáty, aby zaručili, že všetky osoby spomedzi etnických menšín – najmä ženy – budú mať prístup k primárnej, preventívnej a núdzovej zdravotnej starostlivosti a aby sa organizovali školenia pre zdravotníckych pracovníkov s cieľom skoncovať s predsudkami.
Na inštitúcie EÚ poslanci naliehajú, aby situáciu etnických menšín v kandidátskych krajinách, najmä žien a maloletých, naďalej uplatňovali ako kritérium na posúdenie pripravenosti na vstup do Európskej únie.
Rozprava (27.
09.
2007):
V rámci rozpravy o tejto problematike vystúpila v pléne EP predsedníčka výboru pre práva žien, slovenská europoslankyňa Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK), ktorá uviedla, že narastajúca mobilita ľudí núti k väčšej otvorenosti voči tým, ktorí prichádzajú do EÚ.
"Toto otvorenie však začína výchovou v rodinách.
Je to v rodine, kde sa deti najskôr naučia rešpektovať druhého", uviedla a doplnila, že rodina je prvá komunita, ktorá by mala učiť k otvorenosti, rešpektu a solidarite.
Výchova proti rasovej a etnickej intolerancii sa musí podľa poslankyne Záborskej stať "viditeľným pilierom všetkých dimenzií výchovy a vzdelávania, či sa jedná o školy, alebo o spoločnosti vo všeobecnosti.
Výchova a vzdelávanie sa musia sústrediť na etické základy, ktoré posilňujú jednotu ľudskej rodiny".
Z uvedených dôvodov sa podľa jej slov stala otázka interakcie medzi kultúrami, rovnako ako aj otázka mieru a rešpektu rovnosti, jednou z otázok najvyššieho významu.
"Boj proti rasovej diskriminácii sa sústreďuje na spôsob, akým chceme zabezpečiť spolužitie medzi ľuďmi a národmi na začiatku nového storočia a tisícročia.
Samozrejme, je potrebná určitá legislatíva, ale naša spoločnosť by sa mala vyrovnať s rasovou a etnickou diskrimináciou tak, že poctivo zhodnotíme minulosť a spoločne budeme hľadať budúcnosť pre každú ľudskú osobu, kde každý bude rešpektovaný vo svojej dôstojnosti a neoddeliteľných právach", zakončila svoj príspevok.
Vysvetlenie hlasovania (27.
09.
2007):
V rámci tzv. vysvetlení hlasovania vystúpil k tejto správe poslanec Miroslav MIKOLÁŠIK (EPP-ED, SK), ktorý uviedol, že diskriminácia je v niektorých členských štátoch stále častým javom a zdôraznil, že takýto stav je neprípustný.
Vo svojom vystúpení tiež uviedol, že "z minulosti je známy príklad diskriminácie a postupnej asimilácie slovensky hovoriaceho obyvateľstva v Maďarsku zriadením najrôznejších politických farieb - fašistických, komunistických, socialistických i pravicových - kedy z počtu 500 000 slovensky hovoriacich občanov z dvadsiatych rokov 20. storočia ich zostalo dnes už len 37 000".
Čo sa týka súčasnosti, poslanec Miroslav Mikolášik zdôraznil, že občania, ktorí emigrujú do štátov EÚ, by nemali vytvárať nové etnické sídliská, ale mali by sa plne integrovať a osvojiť si princípy slobody a demokracie hosťovskej krajiny.
"Ktorýsi z britských kolegov mi spomínal situáciu, kedy v Británii časť občanov verejne proklamovala na pokojnom zhromaždení nápismi na tričkách heslo, ktoré hovorilo Sme moslimovia, nie Briti".
Transpozícia európskej smernice do legislatívy členských štátov musí podľa jeho slov zodpovedať najvyšším možným štandardom.
"Je správne, že členské krajiny majú povinnosť informovať o existencii antidiskriminačných predpisov, avšak napriek tomu časť občanov o nich nevie a má v tejto oblasti nízke právne vedomie", uviedol na záver.
Kathalijne Maria BUITENWEG Verts/ALE NL Dokument: Zavedenie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na ich rasový alebo etnický pôvod Procedúra: Iniciatívna správa Podrobnejšie informácie o prijatom texte: Zavedenie zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na ich rasový alebo etnický pôvod
SK
1
LINK
/oeil/file.jsp?id=5479662
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
Ľudské práva
EP: Rada má OSN predložiť uznesenie o moratóriu na trest smrti
2007-10-01 - 18:57
Poslanci EP schválili 27.
9. pomerom hlasov 504:45:14 uznesenie, v ktorom vyzvali Radu, aby na 62. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN predložila rezolúciu o moratóriu na trest smrti.
Parlament tiež opätovne vyjadril podporu myšlienke zavedenia Európskeho dňa boja proti trestu smrti, ktorý by mal každoročne pripadnúť na 10. október, a vyzval poľskú vládu, aby túto iniciatívu podporila ako ostatné krajiny Únie.
Rade sa doposiaľ nepodarilo dosiahnuť konečné rozhodnutie o vyhlásení 10. októbra za Európsky deň boja proti trestu smrti, pretože túto aktivitu zablokovala vláda Poľska, podľa ktorej by takýto deň mal odsúdiť aj umelé prerušenie tehotenstva a eutanáziu.
V Poľsku sa 21. októbra konajú parlamentné voľby, kvôli čomu EP v schválenom uznesení vyzval budúcu poľskú vládu, aby "plne podporila tento projekt, pretože odráža základné hodnoty Európskej únie".
Celosvetové moratórium na trest smrti
Poslanci v schválenom uznesení tiež vyzvali portugalské predsedníctvo Rady, aby na 62. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN predložila rezolúciu o moratóriu na trest smrti, s cieľom umožniť jej schválenie do konca tohto roku".
Počas rozpravy o tejto problematike v pléne predsedníctvo prisľúbilo predložiť spomínanú rezolúciu do polovice októbra.
To by umožnilo, aby o nej rozhodlo Valné zhromaždenie OSN už v decembri tohto roku.
Rozprava (25.
9.
2007)
V rámci rozpravy na túto tému vystúpila v pléne EP slovenská europoslankyňa Irena BELOHORSKÁ (NA, SK).
Túto iniciatívu plne podporila a uvítala tiež zrušenie trestu smrti v niektorých afrických krajinách, napr. Rwande či Gabone, kde k tomu podľa jej slov došlo aj vďaka nátlaku Európskej komisie.
"Aj tieto štáty prišli na to, že trest smrti v demokratickej spoločnosti nemá svoje miesto.
Myslím si, že je potrebné vyvíjať tlak aj na ostatné štáty, napríklad na USA a Čínu, aby už tiež zaradili tento inštitút do histórie"
Na druhej strane je podľa Ireny Belohorskej potrebné poukázať na niektoré európske krajiny, ktoré stále neratifikovali protokol č.13, zakazujúci vykonávanie trestu smrti.
Ten podľa jej slov doposiaľ neratifikovalo Francúzsko, Taliansko, Poľsko, Španielsko a Lotyšsko.
"Takže aj keď sa dnes hlavná kritika ohľadom zavedenia Európskeho dňa proti trestu smrti obrátila proti Poľsku, s čím ja plne súhlasím, je potrebné zdvihnúť ukazovák aj nad týmito krajinami", zdôraznila.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SK DOC XML V0//SK
Ľudské práva
EP je zhrozený násilím v Barme
2007-10-01 - 18:57
Parlament prijal 27.
9. pomerom hlasov 563:3:4 uznesenie, v ktorom ostro odsúdil brutálnu odpoveď barmských úradov na nenásilné protesty vedené budhistickými mníchmi a vyzval barmskú vládnucu vojenskú juntu, aby prepustila všetkých politických väzňov, vrátane Aung San Suu Kyi, ktorá v roku 1990 získala Sacharovovu cenu EP za slobodu myslenia.
Poslanci tiež vyzvali na ekonomické sankcie voči Barme a vyzvali Čínu podporu vyhlásenia OSN odsudzujúceho spomínané násilnosti.
Spolok všetkých barmských budhistických mníchov sa v posledných dňoch postavil na čelo masívnej vlny pokojných demonštrácií proti represívnej vojenskej junte v Barme a žiada slobodu opozičnej poličky Aung San Suu Kyi, ako aj ostatných politických väzňov.
Barmské ozbrojené sily však na pokojných demonštrantov brutálne zaútočili a v budhistických kláštoroch zadržali stovky mníchov.
Podľa vodcov protestov dokonca viacero mníchov prišlo o život.
Európsky parlament preto na situáciu okamžite zareagoval schválením uznesenia, v ktorom dôrazne odsudzuje použitie násilia, žiada jeho okamžité zastavenie, a vyzýva orgány v Barme, aby uznali legitimitu vznesených požiadaviek.
Uznesenie tiež volá po medzinárodnej zdravotnej pomoci pre zranených a prepustení všetkých zadržaných demonštrantov, ako aj politických väzňov.
Poslanci vyjadrili podporu "odvážnemu postupu barmských mníchov a desiatok tisícov ďalších pokojných demonštrantov pri konfrontácii nedemokratického a utláčateľského režimu" a znovu zopakovali svoju výzvu junte na okamžité prepustenie opozičnej političky Aung San Suu Kyi.
Tá v roku 1990 získala Sacharovovu cenu EP za slobodu myslenia a v roku 1991 Nobelovu cenu za mier.
Za prítomnosti čínskej parlamentnej delegácie, sediacej počas hlasovania EP na tribúne pre hostí, sa poslanci rozhodli vyslať cielené posolstvo vláde ich krajiny.
V rezolúcii preto vyzvali Čínu (ale aj Rusko), aby plne podporili vyhlásenie OSN odsudzujúce použitie násilia voči barmským demonštrantom.
Bezpečnostnú radu OSN poslanci vyzvali, aby bezodkladne riešila situáciu v tejto krajine a splnomocnila generálneho tajomníka OSN na prijatie potrebných opatrení s cieľom umožniť národné zmierenie a prechod k demokracii.
Radu EÚ schválené uznesenie vyzýva, aby úzko spolupracovala s USA, krajinami ASEAN-u a ďalšími členmi medzinárodného spoločenstva s cieľom pripraviť koordinovaný balík dodatočných opatrení, ktoré by sa mohli uplatniť proti barmskému režimu (vrátane zavedenia cielených hospodárskych sankcií).
V súčasnosti EÚ voči Barme uplatňuje cestovný zákaz pre barmských vodcov, embargo na zbrane a na vojenskú spoluprácu, nie však ekonomické sankcie.
Europoslanci tiež vyzývajú Komisiu, aby v rámci nástroja pre demokraciu a ľudské práva uvoľnila prostriedky na aktívnu podporu prodemokraticky orientovaného hnutia a mimovládnych organizácií v Barme.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SK DOC XML V0//SK
Verejné zdravie
Parlament vyzýva na dôraznejší boj proti rakovine
2007-10-01 - 18:57
Predseda EP Hans-Gert PŐTTERING plénu 27.
9. oznámil, že písomné vyhlásenie o potrebe prijatia dôslednej stratégie pre boj s rakovinou získalo dostatočný počet poslaneckých podpisov, čím sa stalo platným.
Pod jeho znenie sa podpísalo 419 europoslancov.
Vyhlásenie je signálom pre európske inštitúcie, aby prehodnotili a vylepšili spoločné aktivity a legislatívu EÚ v tejto oblasti.
Písomné vyhlásenie EP o boji proti rakovine vyslovuje presvedčenie, že ak by sa prijala dôsledná a podrobná stratégia EÚ, toto ochorenie by onedlho prestalo byť hlavnou príčinou úmrtí v Európe.
Poslanci preto vyzvali Radu a Komisiu, aby vypracovali komplexnú stratégiu, ktorá by sa zaoberala nasledovnými základnými faktormi: prevenciou, včasným odhalením, diagnózou, liečbou, ďalším sledovaním a paliatívnou starostlivosťou.
Komisiu ďalej Parlament vyzýva, aby prehodnotila relevantnú európsku legislatívu v tejto oblasti a prispôsobila ju novým vedeckým poznatkom.
Okrem toho má EK tiež podporovať výskum a inovácie v oblasti primárnej prevencie a včasného diagnostikovania rakoviny, podporovať informačné kampane pre verejnosť, a motivovať priemysel a výskumníkov na vývoj nových liečiv.
Písomné vyhlásenia
Podľa rokovacieho poriadku EP môže písomné vyhlásenie v rozsahu najviac 200 slov predložiť maximálne 5 poslancov.
Záležitosť, ktorá je jeho predmetom, pritom musí spadať do rámca činnosti Európskej únie.
Písomné vyhlásenia sú následne na určitú dobu umiestnené pred vchod do rokovacej sály Európskeho parlamentu, kde k nim môže pripojiť svoj podpis každý poslanec.
Ak vyhlásenie podpíše väčšina všetkých poslancov, predseda o tom informuje Parlament a mená podpísaných poslancov uverejní v zápisnici.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Ďalšie vystúpenia slovenských europoslancov
2007-10-01 - 18:57
V rozprave o povinnostiach poskytovateľov cezhraničných služieb (26.
9.
2007) vystúpila slovenská europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK).
Pripomenula, že Smernica o službách, ktorá sa má transponovať do vnútroštátneho práva vo všetkých členských štátoch do 28. decembra 2009, bude mať značný vplyv na cezhraničné poskytovanie služieb a zdôraznila, že nerieši zásadné povinnosti poskytovateľov služieb.
Preto uvítala správu EP zameranú na túto problematiku (správa poslanca Lehtinena, schvaľovaná v EP 27.
9.
2007), ktorá sa podľa jej slov "snaží, aby úžitok z prídavnej právnej istoty, jednoduchosti a zníženia nákladov mali nielen spotrebitelia, ale aj malé a stredné podniky".
Vyjadrila tiež presvedčenie, že európska normalizácia je kľúčom k úspechu pre malých a stredných podnikateľov a remeselníkov.
"Preto pokladám zavedenie spoločných noriem na úrovni Európskej únie za prostriedok podpory bezpečnosti služieb a zaručenia spotrebiteľských práv, pokiaľ ide o cezhraničné služby poskytované členskými štátmi.
Akonáhle spotrebitelia pocítia neistotu, pokiaľ ide o bezpečnosť a kvalitu služieb, majú tendenciu vytvárať si psychické bariéry voči zahraničným dodávateľom, ktoré ich odrádzajú od využívania cezhraničných služieb.
Ak má spotrebiteľ negatívnu skúsenosť, tak sa to často neprávom odrazí na všetkých zahraničných poskytovateľoch služieb", uviedla počas svojho vystúpenia v rozprave.
Vo svojom príspevku tiež pripomenula, že spotrebitelia majú možnosť vyriešiť si problémy vznikajúce v dôsledku odlišných postupov členských štátov v sieti európskych spotrebiteľských centier ECCN a v sieti pre mimosúdne riešenie cezhraničných sťažností v odvetví finančných služieb FIN-NET.
"V prípade, že spotrebiteľ má dostatok informácií o svojich právach v rámci vnútorného trhu, ale márne sa snaží uplatňovať ich v inom členskom štáte EÚ, môže mu pomôcť tiež sieť SOLVIT", uviedla.
V rámci rozpravy o Európskej stratégii práv dieťaťa proti "dys"kriminácii detí a osôb s problémami "dys" (26.
09.
2007) vystúpila v pléne EP predsedníčka výboru pre práva žien, slovenská europoslankyňa Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK).
Svoj príspevok začala svedectvom mladej, 21-ročnej ženy, študentky tretieho ročníka univerzity, ktorá jej povedala, že v 17-tich rokoch sa jej kamaráti celý školský rok smiali, pretože čítala ako 11- ročná.
Poslankyňa Záborská citovala slová uvedenej študentky: "Profesori často napísali do môjho hodnotenia, kedy sa už konečne rozhodnem učiť.
A pritom my s ochorením "dys" pracujeme oveľa viac ako tí druhí.
Je to veľmi ťažký osud".
Europoslankyňa Záborská následne informovala o štatistikách, podľa ktorých sa o 10-tich až 20-tich percentách detí s ochoreniami "dys" spoločnosť nikdy nedozvie, lebo nie sú diagnostikované.
"Ich ťažkosti im sťažujú komunikáciu, blokujú normálne vzdelávanie a bohužiaľ niekedy vedú k psychickým poruchám a sociálnemu vylúčeniu týchto detí", uviedla.
Európska únia môže preto podľa nej týmto ľuďom ponúknuť to, čo vie najlepšie - byť hovorcom a zdôrazniť dostatočne rázne problém, ktorý by za iných okolností mohol zostať tabu.
"Európa ponúka šancu objaviť dobré myšlienky a overenú prax organizácii a vlád, tak ako sú uvedené v písomnej deklarácii 64/2007, ktorá je aktuálne predložená v EP.
Už existuje program Neurodys a EÚ tiež financuje projekty, ktoré môžu byť veľmi dobre prispôsobené aj pre tých, ktorí sú postihnutí týmito ochoreniami", informovala.
Ako príklad uviedla rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie, program na podporu politiky informačných a komunikačných technológií, podporu výskumnej spolupráce v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT – Spolupráca), 7. rámcový program Únie pre výskum v oblasti Spolupráca – Zdravie, program celoživotného vzdelávania a program pre verejné zdravie 2008-2013 nazvaný Činnosti Spoločenstva v oblasti zdravia.
"Na záver mi dovoľte vyjadriť veľký obdiv, úctu, poďakovanie a povzbudenie tým ženám, ktoré by mohli mať vo svojom živote dosť dôvodov na to, aby boli matkami bez nádeje ("des mères dys-espérées") a predsa žiadna z nich nevešia plecia", uviedla a dodala, že sú to podľa nej najlepšie bojovníčky po boku svojich detí, spolu s otcami, ak sú v spoločnej rodine.
"Verím, že táto diskusia dnes večer ukáže, že už nebudú samé a že ich problém bude aj našim problémom".
Vysvetlenie hlasovania (27.
9.
2007) k správe o digitálnych knižniciach:
Europoslanec Milan GAĽA (EPP-ED, SK) v rámci vysvetlení hlasovania uviedol, že podporil správu o digitálnych knižniciach, pretože proces digitalizácie knižného fondu, filmových záznamov, ako aj audio a video záznamov, ktorý prebieha vo všetkých členských štátoch, je podľa neho pomalý a roztrieštený.
"Považujem za nutné sústrediť pozornosť na koordináciu týchto národných iniciatív a predovšetkým na uchovávanie digitálneho materiálu", uviedol na túto tému.
Na celoeurópskej úrovni je podľa jeho slov potrebné venovať významnú pozornosť uchovávaniu digitálnych kópií.
"Vytvorenie digitálnej kópie knihy alebo filmu nemusí byť zárukou ich dlhodobého zachovania.
Všetok digitálny materiál, či už je to digitalizované dielo, alebo aj pôvodný digitálny materiál, je potrebné udržiavať tak, aby bol neustále dostupný.
S digitálnym uchovávaním totiž máme malé skúsenosti", povedal a dodal, že práve preto môže samotná digitalizácia bez dôslednej stratégie uchovávania digitálnej kópie viesť k znehodnoteniu vynaložených investícií.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-COVER-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SK DOC XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-COVER-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-012-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-013-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823BRI09775 ITEM-014-SK DOC XML V0//SK
