A7-0389/2011
22.11.2011
SPRÁVA
o žiadosti Chorvátska o členstvo v Európskej únii
(2011/2191(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajca:
Hannes Swoboda
PE 472.356v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
STANOVISKO Výboru pre rozpočet ..........................................................................10
STANOVISKO Výboru pre ústavné veci ..................................................................14
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................17
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o žiadosti Chorvátska o členstvo v Európskej únii
( 2011/2191(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na návrh zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej únii, na protokol a záverečný akt,
– so zreteľom na žiadosť o pristúpenie k Európskej únii, ktorú predložila Chorvátska republika 21. februára 2003,
– so zreteľom na stanovisko Komisie z 20. apríla 2004 k žiadosti Chorvátskej republiky o členstvo v Európskej únii,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady z 3. októbra 2005 o začatí prístupových rokovaní s Chorvátskou republikou,
– so zreteľom na pravidelné správy Komisie o pokrokoch Chorvátska na ceste k pristúpeniu z obdobia 2005 až 2011,
– so zreteľom na priebežnú správu Komisie o reformách v Chorvátsku v oblasti justície a základných práv z 2. marca 2011,
– so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Solúne 19. a 20. júna 2003 o krajinách západného Balkánu,
– so zreteľom na závery zasadnutia Európskej rady z 23. a 24. júna 2011,
– so zreteľom na všetky svoje predchádzajúce uznesenia a správy o pokroku Chorvátska a procese rozširovania,
– so zreteľom na všetky predchádzajúce odporúčania Spoločného parlamentného výboru EÚ – Chorvátsko,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a na stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre ústavné veci ( A7-0389/2011 ),
A. keďže dvadsať rokov po vyhlásení nezávislosti a približne osem rokov po predložení žiadosti o členstvo v EÚ dosiahlo Chorvátsko historický medzník v procese svojho začlenenia do EÚ úspešným ukončením prístupových rokovaní; keďže úspechy Chorvátska si zasluhujú bezpodmienečné uznanie;
B. keďže prístupový proces významne prispieva k transformácii Chorvátska na pevnú a vyspelú demokraciu založenú na európskych hodnotách; keďže vyhliadka na pristúpenie pôsobí ako silný katalyzátor reforiem tým, že mobilizuje rôznych účastníkov politického, hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho života; keďže na to, aby krajina a jej občania mohli plne ťažiť z členstva v EÚ, je nutné, aby reformné úsilie pokračovalo aj po skončení rokovaní a po pristúpení;
C. keďže členstvo Chorvátska EÚ posilní, obohatí jej európsku kultúru a dedičstvo a významne prispeje k zachovaniu dôveryhodnosti procesu rozširovania, pričom súčasne bude dobrým príkladom toho, ako môže svedomité plnenie všetkých prijatých záväzkov viesť k dosiahnutiu všetkých vopred vymedzených cieľov;
D. keďže v prístupovom procese je mimoriadne dôležité, aby sa každá krajina posudzovala podľa vlastných zásluh, aby sa tempo prístupových rokovaní určovalo podľa účinného dodržiavania kodanských kritérií a aby sa konečný dátum pristúpenia určil v závislosti od miery dodržiavania týchto kritérií;
E. keďže pre posilnenie právneho štátu v prospech všetkých chorvátskych občanov je aj naďalej dôležité, aby sa v plnom rozsahu pokračovalo v uskutočňovaní reforiem vo viacerých oblastiach, okrem iného vrátane súdnictva a základných práv, ako aj boja proti korupcii;
F. keďže ozajstné zmierenie medzi rôznymi národmi a nadviazanie dobrých susedských vzťahov výrazne prispieva ku skutočnému procesu európskej integrácie; keďže základnými prvkami procesu zmierenia sú stíhanie vojnových zločinov a opätovné začlenenie utečencov a vysídlených osôb;
G. keďže úspešné pristúpenie Chorvátska bude mať širšie európske a regionálne dôsledky a bude pozitívnym podnetom v procese európskej integrácie v EÚ i v regióne západného Balkánu; keďže vyhliadka na členstvo v EÚ predstavuje silnú motiváciu pre kandidátske, ako aj potenciálne kandidátske krajiny v tomto regióne nachádzajúce sa na ceste k európskej integrácii, aby uskutočňovali nevyhnutné politické, hospodárske a legislatívne reformy a posilňovali mier, stabilitu a zmierenie založené na dobrých susedských vzťahoch; keďže EÚ by mala posilniť európsku perspektívu pre krajiny susediace s Chorvátskom a stále tieto krajiny nabádať, aby si plnili svoje povinnosti na ceste k plnohodnotnému členstvu v EÚ;
1. víta ukončenie prístupových rokovaní s Chorvátskom, čím bolo zavŕšených takmer šesť rokov rokovaní a niekoľko rokov príprav, ktoré podstatne zmenili sociálno-politickú, hospodársku a kultúrnu scénu krajiny; zdôrazňuje, že je potrebné udržať toto tempo vykonávania reforiem, a domnieva sa, že tento proces ešte nie je dokončený, malo by sa v ňom však pokračovať s rovnakým nasadením a tvrdou prácou aj po ukončení rokovaní a po pristúpení; vyjadruje presvedčenie, že pozitívne výsledky tohto procesu zvýšia podporu pre členstvo v EÚ u obyvateľov Chorvátska a jeho dôveru v EÚ a budú pre ľudí podnetom, aby sa zúčastnili na referende o vstupe do EÚ a podporili zmluvu o pristúpení; podporuje podpísanie zmluvy o pristúpení a vyzýva členské štáty EÚ, aby včas ukončili jej ratifikáciu; s potešením očakáva parlamentných pozorovateľov z Chorvátska;
2. upozorňuje, že dočasné ustanovenia zmluvy o pristúpení zavádzajú do konca volebného obdobia 2009 – 2014 výnimku, pokiaľ ide o maximálny počet kresiel v Európskom parlamente stanovený v zmluvách; vyjadruje odhodlanie predložiť návrh rozhodnutia, ktorým sa pred voľbami v roku 2014 včas stanoví nové zloženie Európskeho parlamentu, v súlade s článkom 14 ods. 2 ZEÚ; upozorňuje na to, že všetky príslušné inštitucionálne aspekty pristúpenia sa musia zohľadniť v plnej miere;
3. upozorňuje na to, že na jednej strane postupy na schválenie zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky a na strane druhej protokoly, ktoré si vyžiadalo Írsko a Česká republika, majú rozdielny zmluvný základ, a to článok 49 Zmluvy o EÚ a článok 48 Zmluvy o EÚ, a preto ich po právnej stránke nemožno začleniť do jedného právneho aktu;
4. je pevne presvedčený, že ukončenie prístupových rokovaní je dôkazom dôveryhodnosti procesu rozširovania EÚ; zdôrazňuje, že pokrok dosiahnutý na ceste k členstvu je odrazom skutočnosti, že vyhliadky na pristúpenie sú aj naďalej motiváciou pre uskutočňovanie politických a hospodárskych reforiem a že európska integrácia slúži ako prostriedok na zmierenie krajín, a to aj za hranicami EÚ;
5. očakáva, že Komisia bude objektívne sledovať ďalšie prípravy na pristúpenie a že chorvátskym orgánom pomôže splniť ich záväzky a povinnosti prijaté v priebehu rokovaní; víta odkaz v zmluve o pristúpení týkajúci sa zapojenia občianskej spoločnosti do celého procesu monitorovania a vyzýva Komisiu, aby túto doložku v plnej miere využila a uskutočnila podrobné konzultácie s predstaviteľmi občianskej spoločnosti; zastáva názor, že mechanizmus predvstupového monitorovania je spôsobom, ako poskytnúť Chorvátsku ďalšiu podporu v jeho pokračujúcom reformnom úsilí; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby bola pomoc poskytovaná prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA) aj naďalej čo najprimeranejšia a najúčinnejšia;
6. zdôrazňuje potrebu zamerať sa najmä na záväzky prijaté v oblasti súdnictva, vnútorných vecí a základných práv – vrátane ochrany slobody médií ako jedného z kľúčových nástrojov demokracie, ako aj pokračovania reforiem a zvyšovania efektívnosti v oblasti súdnictva, nestranného riešenia prípadov vojnových zločinov, boja proti korupcii, ochrany menšín, riadenia hraníc, policajnej spolupráce, boja proti organizovanému zločinu a justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach – ako aj na záväzky v oblasti politiky hospodárskej súťaže s cieľom náležitej a účinnej reštrukturalizácie lodiarskeho a oceliarskeho priemyslu; považuje za dôležité, aby Chorvátsko v týchto oblastiach dosiahlo pozitívne výsledky ešte pred pristúpením;
7. bude sledovať proces monitorovania a vyzýva Komisiu, aby Parlament pravidelne informovala o tom, v akom rozsahu chorvátske orgány rešpektujú záväzky stanovené v zmluve o pristúpení, aby po pristúpení 1. júla 2013 mohli na seba v plnej miere prevziať záväzky vyplývajúce z ich členstva; vyzýva chorvátske orgány, aby si záväzky plnili transparentným a inkluzívnym spôsobom, aby zainteresovali chorvátsky parlament a občiansku spoločnosť, a aby pravidelne hodnotili napredovanie reforiem; vyhradzuje si právo adresovať Komisii a chorvátskym orgánom odporúčania počas procesu monitorovania;
8. uznáva, že v oblasti reformy súdnictva nastal veľký pokrok, a zároveň nabáda Chorvátsko, aby v tejto reforme pokračovalo v súlade s odporúčaniami Komisie, pretože účinný, nezávislý a nestranný systém súdnictva je dôležitým prvkom hospodárskeho rozvoja a posilňuje dôveru občanov v právny štát; vyzýva Chorvátsko, aby sa zameralo na riešenie zostávajúcich výziev v tejto oblasti, najmä pokiaľ ide o zvýšenie efektívnosti súdnictva a zavádzanie ustanovení o nezávislosti, nestrannosti a zodpovednosti súdnictva a o objektívnych kritériách menovania a kariérneho postupu sudcov, ktoré sú založené na zásluhách;
9. víta odhodlanie Chorvátska bojovať proti korupcii a pokračovanie tohto boja považuje za jednu z najvyšších priorít, najmä pokiaľ ide o boj proti korupcii na vysokej úrovni – v súdnictve, v orgánoch presadzovania práva, vo verejnej správe a v štátnych podnikoch – pričom tento boj musí rázne pokračovať na ktoromkoľvek mieste, na ktorom sa korupcia vyskytne, a to nekompromisným presadzovaním práva a postupným vytvorením tradície pozitívnych výsledkov trestných stíhaní; konštatuje, že je potrebné ďalej zvyšovať transparentnosť a integritu vo verejnej správe a v polícii; vyjadruje presvedčenie, že je nevyhnutné účinne uplatňovať právne predpisy v oblasti verejného obstarávania, zabezpečiť transparentnosť vo verejnom sektore, poskytnúť občanom prístup k informáciám o verejných výdavkoch a zvýšiť transparentnosť financovania politických strán;
10. vyzýva chorvátske orgány, aby ďalej posilňovali administratívne kapacity protikorupčných orgánov, a to aj dodržiavaním najlepších postupov EÚ, a aby rozvíjali kultúru politickej zodpovednosti, zodpovednosti verejného sektora a súdnej zodpovednosti, ako predpoklad budovania a posilňovania právneho štátu; zdôrazňuje, že je potrebné vyvíjať trvalé úsilie a vytvárať tradíciu účinného postihovania organizovaného zločinu a prípadov korupcie, ako aj sprísňovať právne predpisy, ktoré zakazujú spoločnostiam prepojeným so zločineckými organizáciami zúčastňovať sa na verejnom obstarávaní; považuje za dôležité pokračovať v reforme agentúr na presadzovanie práva tak, aby boli efektívne, účinné, odpolitizované a aby rešpektovali občianske práva a slobody;
11. nabáda Chorvátsko, aby zintenzívnilo úsilie o stíhanie vojnových zločinov a aby zaviedlo novú stratégiu v oblasti beztrestnosti, ktorá je kľúčom k zabezpečeniu spravodlivosti a k dosiahnutiu trvalého zmierenia v regióne, a aby sa zaoberalo beztrestnosťou v prípade vojnových zločinov, ak boli obeťami etnickí Srbi alebo ak boli údajní páchatelia príslušníkmi chorvátskych bezpečnostných síl; vyzýva vládu Chorvátska, aby ako dôležitý krok v boji proti beztrestnosti pridelila chorvátskemu súdnictvu primerané finančné prostriedky a poskytla plnohodnotnú podporu s cieľom výrazne urýchliť vyšetrovanie vojnových zločinov; okrem toho nabáda chorvátske orgány, aby ďalej aktívne spolupracovali s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a aby splnili všetky zostávajúce odporúčania úradu prokurátora ICTY; vyzýva Chorvátsko a Srbsko, aby v plnej miere spolupracovali v oblasti spravodlivosti, predovšetkým pokiaľ ide o stíhanie vojnových zločinov;
12. vyzýva vládu, aby ďalej podporovala a účinným spôsobom umožnila návrat utečencov a presídlených osôb, pri osobitnom zohľadnení situácie vracajúcich sa etnických Srbov, a aby zlepšila ich životné a pracovné podmienky; vyzýva orgány Chorvátska, aby pokračovali v realizácii projektov sociálnej a hospodárskej obnovy pre zraniteľné skupiny, predovšetkým utečencov, a aby hľadali účinné a udržateľné spôsoby vykonávania opatrení v oblasti bývania a zamestnanosti, a to spôsobom, ktorý je v súlade s ostatnými sociálnymi programami a programami zamestnanosti; očakáva, že všetky krajiny regiónu budú viesť v otázke návratu utečencov otvorenú politiku;
13. víta pokrok, ktorý sa dosiahol v oblasti práv žien a rodovej rovnosti; je však znepokojený tým, že ženy sú naďalej veľmi nedostatočne zastúpené v hospodárskych a politických rozhodovacích orgánoch; vyzýva chorvátske orgány, aby urýchlene dokončili uvádzanie zákona o rodovej rovnosti do praxe, aby aktívnejšie presadzovali zapájanie žien do politiky, aby posilnili pozíciu žien na trhu práce a aby zaviedli zásadu rovnakej odmeny;
14. podporuje úsilie o vytvorenie ovzdušia tolerancie v krajine; nabáda orgány Chorvátska, aby pokračovali vo svojom úsilí v boji proti všetkým druhom diskriminácie, aby presadzovali antidiskriminačné právne predpisy a aby tiež rázne riešili prípady trestných činov páchaných z nenávisti, verbálnych prejavov podnecujúcich nenávisť, rasovo motivovaných vyhrážok a intolerancie voči etnickým a LGBT menšinám; ďalej vyzýva Chorvátsko, aby naďalej vystupovalo v duchu tolerancie a prijalo primerané opatrenia v záujme ochrany tých, ktorí by ešte stále mohli byť vystavení vyhrážkam alebo zastrašovaniu;
15. je hlboko znepokojený násilím voči účastníkom pochodu hrdosti osôb LGBT, ktorý sa konal v Splite 11. júna 2011, a neschopnosťou chorvátskych orgánov jeho účastníkov ochrániť; naliehavo žiada chorvátske orgány, aby plnohodnotne vyšetrili a stíhali spáchané trestné činy a aby vytvorili stratégie na predchádzanie podobným incidentom v budúcnosti; vyzýva chorvátske orgány, aby urýchlene prijali a zaviedli akčný plán proti homofóbii;
16. vyzýva orgány Chorvátska, aby sa naďalej zameriavali na riešenie problému obchodovania s ľuďmi;
17. nabáda Chorvátsko, aby ešte viac posilnilo pracovné a odborové práva, aby posilnilo sociálny dialóg v rámci rozhodovacieho procesu a navrhovania politík a aby podporovalo budovanie kapacít sociálnych partnerov, a to aj ďalším posilnením Hospodárskej a sociálnej rady;
18. uznáva, že chorvátske právo zaručuje slobodu prejavu, ktorá sa vo všeobecnosti rešpektuje; nabáda chorvátske orgány, aby prijali ďalšie kroky na zabezpečenie nezávislosti a profesionality médií; vyzýva chorvátske orgány, aby naďalej preukazovali odhodlanie zabezpečiť, aby odvetvie médií fungovalo bez politických zásahov a aby sa zaručila nezávislosť regulačných orgánov;
19. vzhľadom na aktuálne hospodárske problémy vyzýva Chorvátsko, aby pokračovalo vo svojich štrukturálnych reformách hospodárstva, podporovalo zamestnanosť oživením trhu práce a uskutočnilo fiškálnu konsolidáciu s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť, umožniť Chorvátsku dostihnúť členské štáty EÚ a v plnej miere využívať výhody z pristúpenia k EÚ; považuje za dôležité, aby bola hospodárska obnova doplnená modernizáciou v oblasti životného prostredia, a to aj prostredníctvom výrazného zvýšenia energetickej účinnosti, posilnením politiky v oblasti obnoviteľných zdrojov energie a harmonizácie politík v oblasti územného rozvoja a energetiky; nabáda vládu, aby zlepšila celkové podnikateľské prostredie, aby venovala osobitnú pozornosť malým a stredným podnikom a aby sa naďalej usilovala o reformu sociálneho systému Chorvátska s cieľom zabezpečiť udržateľnosť verejných financií; vyzýva chorvátske orgány, aby zvýšili transparentnosť územného rozvoja a aby v plnej miere dodržiavali normy v oblasti verejného záujmu a životného prostredia;
20. vyzýva členské štáty, aby rozhodnutia o prechodných opatreniach týkajúcich sa prístupu chorvátskych pracovníkov na ich pracovné trhy prijímali jedine na základe faktov a len v prípade vážneho narušenia vnútroštátneho pracovného trhu;
21. vyzýva členské štáty, ktoré chcú uplatňovať prechodné obdobia obmedzujúce voľný prístup na svoj pracovný trh, aby informovali Komisiu o počte pracovníkov očakávaných na svojom území;
22. upozorňuje, že otázky súvisiace s finančnými dôsledkami rozšírenia sa musia v plnej miere vyriešiť v nadchádzajúcich rokovaniach o viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020 a v rámci rozhodnutí týkajúcich sa systému vlastných zdrojov Únie;
23. vyzýva všetky zainteresované strany, aby Chorvátsko ako pristupujúcu krajinu v čo najvyššej možnej miere zapojili do všetkých výmen názorov a rokovaní o viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020; domnieva sa, že chorvátski pozorovatelia v Európskom parlamente, zástupcovia v Rade a pozorovatelia vo Výbore regiónov by mali využiť príležitosť a predstaviť svoju víziu Únie a prispieť k navrhovaniu rozpočtu a priorít EÚ na obdobie do roku 2020;
24. berie na vedomie pozíciu Európskej únie k finančným a rozpočtovým ustanoveniam, ako boli vymedzené na konferencii o pristúpení Chorvátska a vzhľadom na dátum pristúpenia, ktorým je 1. júl 2013; poznamenáva, že finančné krytie pristúpenia Chorvátska požadované podľa okruhov a podokruhov rozpočtu na druhý polrok posledného rozpočtového roka súčasného VFR by značne zvýšilo výdavky rozpočtu EÚ; konštatuje, že rozpočtové prostriedky pridelené Chorvátsku na základe nástroja predvstupovej pomoci budú znížené v porovnaní s pôvodne plánovanými prostriedkami na rok 2013, čím sa do určitej miery vyváži konečný dosah na rozpočet EÚ;
25. berie na vedomie pozíciu Výboru stálych predstaviteľov (Coreper), podľa ktorého by sa nemala meniť celková výška výdavkov stanovená na rozpočtový rok 2013, no napriek tomu pripomína, že súčasný VFR v čase, keď sa v roku 2006 predkladal, prerokúval a prijímal, nezohľadňoval počas svojej doby platnosti možné pristúpenie Chorvátska;
26. preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby v súlade s plánom na začiatku roka 2012 po podpísaní zmluvy o pristúpení v decembri 2011 a v súlade s bodom 29 medziinštitucionálnej dohody navrhla revíziu VFR na rozpočtový rok 2013, a zamedzila tak financovaniu pristúpenia Chorvátska pomocou presunov;
27. keďže v administratívnych kapacitách príslušných chorvátskych inštitúcií sa naďalej vyskytujú nedostatky, nabáda chorvátske orgány, aby ďalej posilnili administratívne štruktúry a inštitucionálne kapacity nevyhnutné na riadne vykonávanie acquis, aby Chorvátsko mohlo po pristúpení v maximálnej miere využívať výhody členstva v EÚ;
28. víta prijatie vyhlásenia o presadzovaní európskych hodnôt v juhovýchodnej Európe chorvátskou vládou v júli 2011; vyzýva Chorvátsko, aby ďalej podporovalo rozšírenie EÚ a presadzovanie európskych hodnôt mieru, prosperity, slobody, právneho štátu, demokracie a sociálneho trhového hospodárstva vo svojom regióne; nabáda Chorvátsko, aby aj naďalej upevňovalo dobré susedské vzťahy, aby bolo naďalej dôležitým a aktívnym propagátorom regionálnej spolupráce na všetkých úrovniach a aby dodržalo svoj záväzok premeniť úsilie o zmierenie na praktické kroky, ktoré budú pre všetkých občanov tohto regiónu hospodárskym, sociálnym a ľudským prínosom;
29. žiada zvýšiť mieru využívania finančných nástrojov, ktorými sa podporujú malé a stredné podniky, rozvoj infraštruktúry a podnikateľské prostredie, ako súčasť programov pre viacerých príjemcov na celom západnom Balkáne; konštatuje, že regionálna spolupráca má mimoriadny význam pre hospodársky rozvoj krajín susediacich s Chorvátskom, ako aj pre ich plodnú spoluprácu;
30. vyzýva na dosiahnutie pokroku pri riešení otvorených dvojstranných otázok so susednými krajinami, predovšetkým Srbskom, najmä pokiaľ ide o vytýčenie hraníc, nezvestné osoby, reštitúciu majetku a utečencov, a pevne verí, že napriek tomu, že nedoriešené otázky dvojstranného charakteru nesmú zastaviť proces pristúpenia kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín západného Balkánu k EÚ, mali by sa vo všeobecnosti vyriešiť pred pristúpením, a preto víta vyhlásenie chorvátskeho parlamentu v tomto zmysle z 21. októbra 2011;
31. keďže úspech pristúpenia závisí vo výraznej miere od podpory a angažovanosti občanov, vyzýva chorvátske orgány a občiansku spoločnosť, aby s pomocou Komisie uskutočnili rozsiahlu a objektívnu informačnú kampaň o povinnostiach, dôsledkoch a výhodách vyplývajúcich z pristúpenia k EÚ tak, aby si chorvátski občania boli plne vedomí svojej voľby v referende a aby európsky projekt považovali aj za svoj projekt;
°
° °
32. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Chorvátskej republiky.
7.11.2011
STANOVISKO Výboru pre rozpočet
pre Výbor pre zahraničné veci
k žiadosti Chorvátska o členstvo v Európskej únii
( 2011/2191(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Göran Färm
NÁVRHY
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. víta uzavretie prístupových rokovaní a potvrdzuje svoj súhlas s tým, aby sa Chorvátsko stalo 28. členom Európskej únie;
2. zdôrazňuje skutočnosť, že pristúpenie k EÚ by sa nemalo považovať za koniec procesu, ale skôr za krok na ceste prebiehajúcej a pokračujúcej administratívnej a hospodárskej modernizácie krajiny;
3. žiada, aby sa zvýšilo využívanie finančných nástrojov, ktoré podporujú malé a stredné podniky, rozvoj infraštruktúry a podnikateľské prostredie, ako súčasť programov určených viacerým príjemcom na celom západnom Balkáne; konštatuje, že regionálna spolupráca má mimoriadny význam pre hospodársky rozvoj krajín susediacich s Chorvátskom, ako aj pre ich vzájomnú úspešnú spoluprácu;
4. zdôrazňuje, že Chorvátsko by podľa vzoru ostatných členských štátov malo využiť príležitosť, ktorú mu členstvo ponúka, a presadiť a rozšíriť strednodobé a dlhodobé plánovanie finančných prostriedkov EÚ, aby oživilo a posilnilo modernizáciu svojho hospodárstva, a tým pokročilo smerom k väčšej konkurencieschopnosti a diverzifikácii; v tejto súvislosti pripomína dôležitú úlohu štrukturálnych fondov;
5. podporuje závery Komisie, ktoré predložila vo svojej správe o pokroku Chorvátska; víta celkový významný pokrok, ktorý Chorvátsko urobilo predovšetkým v oblasti súdnictva a základných práv, hospodárskej súťaže a spravodlivosti, slobody a bezpečnosti;
6. naďalej však vyjadruje znepokojenie nad tým, či má Chorvátsko dostatočnú administratívnu a absorpčnú kapacitu v súvislosti s vyhliadkou na plné členstvo a následným vykonávaním štrukturálnych a poľnohospodárskych politík; pripomína, že značný nárast finančných prostriedkov, ktoré sa mu majú prideliť, možno monitorovať a riadiť iba na základe zlepšenia týchto kapacít na ústrednej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni;
7. v tejto súvislosti podporuje vytvorenie dočasného mechanizmu finančnej pomoci − prechodného fondu − navrhnutého tak, aby posilňoval administratívnu a súdnu kapacitu Chorvátska na vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov EÚ;
8. poukazuje na to, že Chorvátsko sa ešte stále nespamätalo z hospodárskej recesie, ktorá má dopad na krajinu; poznamenáva, že aj napriek programu pre hospodárske stimuly z roku 2010 stále rastie nezamestnanosť, predovšetkým u mladých ľudí; vyzýva Komisiu, aby nástojila na riešení chorvátskeho trhu práce;
9. víta rastúcu účinnosť boja proti korupcii vrátane prijatých opatrení proti mnohým bývalým politickým lídrom a štátnym úradníkom ako aj prijatie nových vylepšených zákonov týkajúcich sa prístupu k informáciám, konfliktu záujmov a financovania politických činností; avšak poznamenáva, že Chorvátsko je podľa indexu vnímania korupcie, ktorý vypracovala organizácia Transparency International, na 62. mieste; nabáda preto na ďalšiu konsolidáciu opatrení v tejto oblasti a schvaľuje vyhlásenie Komisie, že korupcia je ešte stále rozšírená v niektorých oblastiach a že je nutné dosiahnuť ďalší pokrok v boji proti korupcii; podporuje všetky nevyhnutné záväzky a právne, administratívne a kontrolné opatrenia, ktoré chorvátske orgány prijmú na tento účel, predovšetkým na ochranu finančných záujmov EÚ a kontrolu finančných prostriedkov EÚ; vyzýva Komisiu, aby vo svojich správach o pokroku použila semaforový systém, a tým zaručila, že tieto správy budú zrozumiteľné a kritické poznámky v nich budú mať väčšiu vážnosť tým, že pokrok a v prípade potreby aj problémy budú zdôraznené;
10. žiada, aby sa zlepšila kvalita vnútorného auditu v oblasti kontroly verejných financií a aby sa dosiahol ďalší pokrok v boji proti falšovaniu eurobankoviek s cieľom zabezpečiť systematické monitorovanie a oznamovanie prípadov podvodu;
11. víta vytvorenie špeciálneho dočasného Schengenského fondu určeného na podporu nevyhnutných investícií Chorvátska do udržiavania a posilňovania vonkajších hraníc EÚ a jeho možného vstupu do schengenského systému;
12. vyzýva všetky zainteresované strany, aby zapojili Chorvátsko ako pristupujúcu krajinu v čo najvyššej možnej miere do všetkých výmen názorov a rokovaní o viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020; domnieva sa, že chorvátski pozorovatelia v Európskom parlamente, zástupcovia v Rade a pozorovatelia vo Výbore regiónov by mali využiť príležitosť a predstaviť svoju víziu Únie a prispieť k formovaniu rozpočtu a priorít EÚ do roku 2020;
13. berie na vedomie pozíciu Európskej únie k finančným a rozpočtovým ustanoveniam, ako boli vymedzené na konferencii o pristúpení Chorvátska a vzhľadom na dátum pristúpenia, ktorým je 1. júl 2013; poznamenáva, že finančné krytie pristúpenia Chorvátska požadované podľa okruhov a podokruhov rozpočtu na druhý polrok posledného rozpočtového roka súčasného VFR by značne zvýšilo výdavky rozpočtu EÚ; poznamenáva, že rozpočtové prostriedky pridelené Chorvátsku na základe nástroja predvstupovej pomoci budú znížené v porovnaní s pôvodne plánovanými prostriedkami na rok 2013, čo do určitej miery kompenzuje konečný vplyv na rozpočet EÚ;
14. berie na vedomie pozíciu Výboru stálych predstaviteľov (Coreper), podľa ktorého by sa nemala meniť celková výška výdavkov stanovená na rozpočtový rok 2013, no napriek tomu pripomína, že súčasný VFR v čase, keď sa v roku 2006 predkladal, prerokúval a prijímal, nezohľadňoval možné pristúpenie Chorvátska počas doby platnosti tohto viacročného finančného rámca;
15. preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby v súlade s plánom na začiatku roka 2012 po podpísaní zmluvy o pristúpení v decembri 2011 a v súlade s bodom 29 medziinštitucionálnej dohody navrhla revíziu VFR na rozpočtový rok 2013, a zamedzila tak financovaniu pristúpenia Chorvátska presunmi;
16. považuje takéto možné presuny rozpočtových prostriedkov z existujúcich nástrojov a priorít nielen za škodlivé voči schopnosti EÚ riadne vykonávať jej politiky, ale aj za proces, ktorý by nebol úplne v súlade s budúcim postavením Chorvátska ako člena EÚ.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
7.11.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
26
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Marta Andreasen, Reimer Böge, Lajos Bokros, Isabelle Durant, James Elles, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Carl Haglund, Lucas Hartong, Jutta Haug, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Ivailo Kalfin, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Vladimír Maňka, Barbara Matera, Nadezhda Neynsky, Dominique Riquet, László Surján, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
François Alfonsi, Franziska Katharina Brantner, Frédéric Daerden, Jürgen Klute, Georgios Stavrakakis
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Marisa Matias
26.10.2011
STANOVISKO Výboru pre ústavné veci
pre Výbor pre zahraničné veci
k žiadosti Chorvátska o členstvo v Európskej únii
( 2011/2191(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Rafał Trzaskowski
NÁVRHY
Výbor pre ústavné veci vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. uznáva, že proces rozširovania vždy sprevádza proces prehlbovania integrácie EÚ a že rozširovanie predstavovalo katalyzátor nevyhnutných inštitucionálnych zmien, pričom však nijako negatívne neovplyvňuje schopnosť Únie konať;
2. s uspokojením konštatuje, že nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy sa vyriešili príslušné inštitucionálne otázky, umožnilo sa ďalšie rozširovanie Únie a zabezpečilo sa riadne fungovanie rozšírenej Únie;
3. upozorňuje na to, že ratifikáciou zmluvy o pristúpení Chorvátska republika ratifikuje aj všetky zmeny a doplnenia zmlúv, ktoré majú byť ratifikované alebo schválené členskými štátmi podľa článku 48 ZEÚ v čase ratifikácie zmluvy o pristúpení Chorvátskom, a to zmenu a doplnenie článku 136 ZFEÚ a prípadne tiež plánované protokoly týkajúce sa írskych záruk a tzv. českej výnimky;
4. pripomína, že otázky súvisiace s finančnými dôsledkami rozšírenia sa musia v plnej miere vyriešiť v nadchádzajúcich rokovaniach o viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020 a o rozhodnutiach týkajúcich sa systému vlastných zdrojov Únie;
5. zdôrazňuje, že Chorvátsko musí pokračovať vo vykonávaní vnútorných reforiem, ku ktorým sa zaviazalo v rámci prístupového procesu, aj po pristúpení; podčiarkuje, že je dôležité zvyšovať informovanosť verejnosti o cieľoch a vzájomných výhodách rozšírenia, najmä s ohľadom na ústavou požadované referendum, ktoré sa má v Chorvátsku uskutočniť do 30 dní od dátumu, keď chorvátsky parlament prijme rozhodnutie o prístupovej zmluve; poznamenáva, že práve vzhľadom na jej význam a želanie dosiahnuť pozitívne výsledky z dlhodobého hľadiska nesmie byť vysvetľujúca kampaň v žiadnom ohľade jednostranná a klamlivá, ale musí jasne poukázať na výhody a povinnosti vyplývajúce z budúceho členstva v EÚ;
6. upozorňuje, že dočasné ustanovenia zmluvy o pristúpení zavádzajú do konca volebného obdobia 2009 – 2014 výnimku, pokiaľ ide o maximálny počet kresiel v Európskom parlamente stanovený v zmluvách; vyjadruje odhodlanie predložiť návrh rozhodnutia, ktorým sa pred voľbami v roku 2014 včas stanoví nové zloženie Európskeho parlamentu, v súlade s článkom 14 ods. 2 ZEÚ; upozorňuje na to, že všetky súvisiace inštitucionálne aspekty pristúpenia sa musia zohľadniť v plnej miere;
7. upozorňuje na to, že na jednej strane postupy na schválenie zmluvy o pristúpení Chorvátskej republiky a na strane druhej protokoly, ktoré si vyžiadalo Írsko a Česká republika, majú rozdielny zmluvný základ, a to článok 49 Zmluvy o EÚ a článok 48 Zmluvy o EÚ, a preto ich po právnej stránke nemožno začleniť do jedného právneho aktu; zdôrazňuje, že obidva postupy sa môžu časovo zhodovať a odrážať tak zmysel politickej dohody zahrnutej v záveroch Rady z júna a októbra roku 2009; trvá však na tom, že možné spojenie medzi týmito dvoma procesmi nesmie v žiadnom prípade zbytočne oddialiť dátum pristúpenia;
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
24.10.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
19
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Roberto Gualtieri, Enrique Guerrero Salom, Zita Gurmai, Stanimir Ilchev, Constance Le Grip, David Martin, Paulo Rangel, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, József Szájer, Rafał Trzaskowski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Sandrine Bélier, Zuzana Brzobohatá, Marietta Giannakou, Íñigo Méndez de Vigo, Helmut Scholz, Alexandra Thein
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
17.11.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
61
2
3
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Gabriele Albertini, Pino Arlacchi, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Mário David, Michael Gahler, Marietta Giannakou, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Anna Ibrisagic, Anneli Jäätteenmäki, Jelko Kacin, Othmar Karas, Ioannis Kasoulides, Nicole Kiil-Nielsen, Evgeni Kirilov, Maria Eleni Koppa, Andrey Kovatchev, Paweł Robert Kowal, Eduard Kukan, Alexander Graf Lambsdorff, Vytautas Landsbergis, Krzysztof Lisek, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Mario Mauro, Kyriakos Mavronikolas, Francisco José Millán Mon, Alexander Mirsky, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Norica Nicolai, Raimon Obiols, Pier Antonio Panzeri, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Bernd Posselt, Hans-Gert Pöttering, Cristian Dan Preda, Fiorello Provera, Tokia Saïfi, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, Kristian Vigenin, Boris Zala
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Charalampos Angourakis, Adam Bielan, Véronique De Keyser, Andrew Duff, Monika Flašíková Beňová, Hélène Flautre, Roberto Gualtieri, Doris Pack, Tomasz Piotr Poręba, Helmut Scholz, György Schöpflin, Alf Svensson, Traian Ungureanu, Ivo Vajgl
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Rui Tavares, Ramon Tremosa i Balcells
