P7_TA-PROV(2011)0485
Demografická zmena a jej dôsledky pre politiku súdržnosti
A7-0350/2011
Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2011 o demografickej zmene a jej dôsledkoch pre budúcu politiku súdržnosti EÚ ( 2010/2157(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na 5. správu GR REGIO o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, najmä na strany 230 – 234,
–
so zreteľom na závery 5. správy o súdržnosti: budúcnosť politiky súdržnosti ( KOM(2010)0642 ) a pripojený dokument ( SEK(2010)1348 ),
–
so zreteľom na pracovný dokument GR REGIO s názvom Regióny 2020: hodnotenie budúcich výziev pre regióny EÚ z novembra 2008 (podkladový dokument k pracovnému dokumentu útvarov Komisie SEK(2008)2868 ),
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2010 o demografických výzvach a solidarite medzi generáciami Prijaté texty, P7_TA(2010)0400 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o demografickej budúcnosti Európy Ú. v.
EÚ C 184 E, 6.8.2009, s.
75.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 10. mája 2007 s názvom Podporovať solidaritu medzi generáciami ( KOM(2007)0244 ),
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o demografických výzvach a solidarite medzi generáciami Ú. v.
EÚ C 292 E, 1.12.2006, s.
11.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. októbra 2006 s názvom Demografická budúcnosť Európy – pretvorme výzvu na príležitosť ( KOM(2006)0571 ),
–
so zreteľom na zelenú knihu Komisie zo 16. marca 2005 s názvom Ako čeliť demografickým zmenám: nová solidarita medzi generáciami ( KOM(2005)0094 ),
–
so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A7-0350/2011 ),
A.
keďže demografická zmena v EÚ a na celom svete je skutočnosťou a riešenie tohto problému je jednou z kľúčových úloh v budúcnosti, a keďže obyvateľstvo EÚ je najstaršie v celosvetovom meradle;
B.
keďže demografická zmena sa vyznačujú starnutím obyvateľstva a veľkými migračnými tokmi z tretích krajín do EÚ, ako aj v rámci EÚ z východu na západ a z vidieckych do mestských oblastí;
C.
keďže demografická zmena stavia najmä niektoré regióny pred nové úlohy, ktoré by sa však nemali považovať len za hrozbu, ale aj za príležitosť;
D.
keďže v analýze Regióny 2020, ktorú vykonalo GR Regio Európskej komisie, bola demografická zmena označená za kľúčovú výzvu;
E.
keďže demografická zmena v rovnakej miere zasahuje vidiecke aj mestské oblasti s dôsledkami, okrem iného, na dostupnosť dobrej infraštruktúry a služieb;
F.
keďže prekonanie celého radu demografických výziev je predovšetkým úlohou členských štátov, avšak regióny sa v tejto súvislosti musia aktívne zapájať, čo si zároveň vyžaduje podporu na európskej úrovni;
G.
keďže členské štáty v rámci operačných programov 2007 – 2013 naplánovali 30 mld. EUR zo zdrojov štrukturálnych prostriedkov na opatrenia v oblasti demografickej zmeny a keďže regionálne a miestne orgány zaujali centrálne postavenie pri riešení tejto zmeny, a regionálna politika bude teda v tejto súvislosti kľúčovým nástrojom spomedzi nástrojov EÚ;
Všeobecne
1.
domnieva sa, že zvyšovanie očakávanej dĺžky života v Európe je potešujúcim javom; je presvedčený, že verejnosť vníma iba nebezpečenstvá demografickej zmeny, a nie príležitosti, ktoré prináša;
2.
domnieva sa, že všetky príležitosti by sa mali dôkladne preskúmať a vhodným spôsobom využiť spolu s podporou poskytovanou v rámci nástrojov politiky súdržnosti;
3.
domnieva sa, že demografická zmena má veľmi rôznorodý vplyv na regióny v závislosti od toho, či je rýchla alebo pomalá a či ide o región s čistým prírastkom obyvateľstva vďaka prisťahovalectvu alebo o región so znižujúcim sa počtom obyvateľstva, a preto si vyžaduje rôzne stratégie prispôsobenia a všetky európske, vnútroštátne a regionálne orgány ju musia riešiť koordinovaným spôsobom; poznamenáva, že kvalita života v regiónoch so znižujúcou sa populáciou, najmä vo vidieckych regiónoch, je inak definovaná ako v regiónoch v rastúcou populáciou, a preto sa nazdáva, že sú potrebné rôzne stratégie podpory; zastáva názor, že migrácia pracovných síl ešte zvyšuje vplyv demografickej zmeny, pričom starnutie obyvateľstva je len jedným z prejavov;
4.
domnieva sa, že EFRR a ESF môžu prispieť k riešeniu problémov vyplývajúcich z demografickej zmeny v EÚ, konkrétne pokiaľ ide o zvýšenie počtu starších obyvateľov a pokles mladého obyvateľstva; zasadzuje sa o to, aby sa prostriedky EFRR používali na podporu úprav bytov v súlade s potrebami starších osôb, aby sa tak zaručila vysoká životná úroveň starnúcej spoločnosti; vyzýva členské štáty a regióny, aby využívali dostupné finančné prostriedky z EFRR a ESF na podporu mladých rodín;
5.
zastáva názor, že politický rámec pre rodovú rovnosť môže byť prínosom k riešeniu demografických výziev; požaduje preto, aby sa otázka rodovej rovnosti zohľadňovala pri všetkých diskusiách o demografickej problematike;
6.
domnieva sa, že súčasné zhoršovanie demografickej situácie prinajmenšom v niektorých členských štátoch v blízkej budúcnosti podnieti diskusiu o reformách dôchodkových systémov;
Reformy štrukturálnej politiky
7.
vyzýva členské štáty a regióny, aby pri prideľovaní a rozdeľovaní štrukturálnych prostriedkov EÚ a definovaní ukazovateľov vplyvu zohľadňovali rôzny stupeň rozvoja regiónov a uplatňovali aj demografické ukazovatele, ako je napr. miera závislosti; pripomína, že v EÚ ako celku tvoria seniori v porovnaní so zvyškom sveta najpočetnejšiu časť obyvateľstva; domnieva sa, že Komisia by mala určiť spôsoby, ako reagovať na demografické zmeny, aj na celoeurópskej úrovni; konštatuje, že pokiaľ ide o prístup k infraštruktúre a službám, ale aj o ochranu životného prostredia, treba analyzovať nielen migráciu pracovníkov, ale aj potrebu zabezpečiť vytvorenie podmienok na to, aby obyvateľstvo zostávalo vo svojich domovských regiónoch, a to v záujme toho, aby sa predchádzalo vytváraniu určitých mestských aglomerácií;
8.
domnieva sa, že prostredníctvom opatrení EÚ bude možné nájsť spoločné riešenia a synergie aj pre demografickú zmenu; vyzýva Komisiu, aby začlenila demografickú zmenu ako horizontálny cieľ do budúcej politiky súdržnosti; okrem toho požaduje, aby Komisia pri uzatváraní investičných partnerstiev s členskými štátmi trvala na zohľadnení tejto témy;
9.
povzbudzuje členské štáty a regióny, aby ešte väčšmi ako doteraz zohľadňovali demografickú zmenu a jej účinky a aby sa vypracovanie opatrení na ich riešenie stalo horizontálnym cieľom pri vytváraní národných strategických rámcových programov (alebo akýchkoľvek zodpovedajúcich dokumentov) a v ich operačných programoch; domnieva sa, že v tejto súvislosti by sa v rámci týchto programov mohli hlavné opatrenia stratégie Európa 2020 vrátane partnerstva pre aktívne a zdravé starnutie prispôsobiť želaniam partnerov angažujúcich sa v týchto programoch;
10.
žiada o prijatie aktívnych opatrení s cieľom zabrániť negatívnym dôsledkom demografickej zmeny a poskytnutie zvýšenej technickej pomoci pre regióny, ktoré sú najviac postihnuté vyľudňovaním a starnutím, aby sa zabezpečila ich absorpčná kapacita a schopnosť využívať prostriedky zo štrukturálnych fondov;
11.
domnieva sa, že verejné a súkromné subjekty v Európe majú príležitosť zohrať úlohu priekopníkov, pokiaľ ide o výzvy týkajúce sa demografickej zmeny a starnutia obyvateľstva, okrem iného prostredníctvom sociálnych inovácií; pripomína, že náklady vznikajúce v dôsledku starnutia obyvateľstva budú v budúcnosti musieť vyrovnávať čoraz vyššie investície, a to zo súkromného i verejného sektora.; pripomína, že táto oblasť ponúka rastúce možnosti pre podnikanie a inovácie;
12.
zdôrazňuje skutočnosť, že demografická zmena, najmä starnutie obyvateľstva, má jasný vplyv na poskytovanie sociálnej infraštruktúry, akou sú dôchodkové systémy, opatrovateľská a zdravotná starostlivosť, pričom regionálne orgány musia reagovať na premenlivý dopyt rôznych skupín obyvateľstva;
13.
vyzýva na vytvorenie pravidiel pre budúci ESF, ktoré budú z hľadiska riadenia jednoduchšie, a tým umožnia malým organizáciám lepšie využívať výhody financovania a rozvíjať a riadiť projekty sociálnej inovácie; vyzýva Komisiu, aby v rámci budúceho ESF zvýšila objem prostriedkov na nadnárodné pilotné projekty na úrovni EÚ, ktoré sa zaoberajú sociálnymi otázkami a otázkami zamestnanosti, s cieľom uľahčiť inovatívnu regionálnu, cezhraničnú a makroregionálnu spoluprácu, a tým riešiť spoločné výzvy vyplývajúce z demografickej zmeny;
Rozvoj miest/infraštruktúra
14.
povzbudzuje regióny, aby využívali štrukturálne fondy s cieľom pomôcť pri riešení demografických výziev a zlepšiť prístup k sociálnym a administratívnym službám, a to aj v malých a odľahlých mestách a obciach, prostredníctvom podpory špecifického potenciálu každého regiónu a posilnenia faktorov, ktoré obyvateľov motivujú k tomu, aby sa nechceli odsťahovať;
15.
vyzýva Komisiu, aby vytvorila pružnejšie podmienky na podporu krížového financovania medzi prostriedkami z fondov EFRR a ESF v oblasti vývoja a realizácie integrovaných plánov/stratégií pre rozvoj miest;
16.
domnieva sa, že odlevu obyvateľstva treba zabrániť rozvojom miest v prospech detí a rodín a ich prispôsobením sa potrebám osôb so zdravotným postihnutím a osôb s obmedzenou mobilitou; domnieva sa, že jednou z čŕt takejto predstavy je koncepcia, v ktorej sa práca, bývanie a odpočinok nenachádzajú ďaleko od seba; vyzýva regióny, aby pri mestskom plánovaní dbali na kombináciu využívania obytných zón, priemyselných oblastí a zelených plôch a zabezpečili ich vyvážený a harmonický rozvoj, a aby sa zlepšilo spojenie s prímestskými oblasťami, ktoré predstavujú nové obytné zóny; okrem toho podporuje aj ďalší rozvoj možností práce na diaľku;
17.
konštatuje, že malé mestá v regiónoch s odlevom obyvateľstva kvôli vysťahovalectvu majú osobitne dôležitú funkciu ako centrá poskytovania služieb; žiada, aby sa táto kľúčová funkcia zohľadnila v budúcich štrukturálnych fondoch, najmä prostredníctvom lepšej koordinácie fondu EPFRV s fondom EFRR a ESF; konštatuje, že vyľudňovanie vidieka má negatívny vplyv na mestské oblasti a že hospodársky a sociálne aktívne vidiecke oblasti predstavujú verejný statok, ktorý by sa mal uznať, pokiaľ ide o vyčlenenie primeraných finančných prostriedkov na program rozvoja vidieka; vyzýva členské štáty, regióny a obce, aby pre občanov všetkých vekových kategórií poskytovali rozsiahlu a funkčnú sieť služieb s cieľom zamedziť odlevu obyvateľstva z vidieckych oblastí a ich vyľudňovaniu;
18.
poukazuje na to, že prostriedky EFRR sa môžu využiť aj na prevenciu sociálneho vylúčenia starších osôb, napríklad na vybudovanie osobitnej infraštruktúry a služieb určených pre seniorov a na zabezpečenie ich prístupnosti pre všetkých;
19.
zastáva názor, že v regiónoch, pre ktoré je charakteristický pokles obyvateľstva, by sa mali finančne podporovať stratégie na prispôsobenie; je presvedčený, že plánovanie miest sa musí viac zamerať na zmenu využívania infraštruktúry, a to aj prostredníctvom revitalizácie a nových stavebných riešení mestských centier, pričom mimoriadny význam má aj spolupráca so súkromnými partnermi; poukazuje na to, že v rámci mestskej politiky je potrebné prioritne sa zamerať na rozvoj miest vhodných pre seniorov; zasadzuje sa za zohľadnenie a posúdenie turistického potenciálu miest a cieľov kultúrneho dedičstva ako možnosti zatraktívnenia oblastí ohrozených vyľudňovaním pre nových obyvateľov;
20.
vyzýva regióny, aby vypracovali inovatívne koncepcie mestskej hromadnej dopravy, a tak zareagovali, okrem iného, na výzvy, ktoré prináša klesajúci počet cestujúcich najmä vo vidieckych oblastiach; navrhuje Komisii, aby takéto projekty finančne podporovala;
Staršie osoby, deti, rodiny
21.
zasadzuje sa o to, aby sa úvery s nízkou úrokovou sadzbou na bytovú výstavbu vhodnú pre staršie osoby stali v rámci prostriedkov EFRR prioritou; navrhuje, aby sa za určitých podmienok poskytovala možnosť využívať finančné zdroje na asistované bývanie a viacgeneračné domy, aby sa predišlo izolovaniu starších osôb a aby sa využíval ich tvorivý potenciál s cieľom zaručiť vysokú životnú úroveň starnúcej spoločnosti;
22.
povzbudzuje členské štáty, aby poskytovanie sociálnych a zdravotníckych služieb prispôsobovali potrebám všetkých, najmä rodín a detí, a aby vyčlenili finančnú pomoc s cieľom naďalej zabezpečovať domácu starostlivosť a plošnú lekársku opateru pre staršie osoby bez ohľadu na ich príjem, vek a sociálne postavenie, aby sa tak zamedzilo vyľudňovaniu vidieckych oblastí a okrajových regiónov;
23.
domnieva sa, že verejné investície do systému zdravotnej a sociálnej starostlivosti sú dôležité pre sociálnu súdržnosť Európy; vyzýva členské štáty, aby aj vo vidieckych oblastiach zabezpečovali dobrú lekársku opateru, napríklad prostredníctvom ustanovení o regionálnych spádových klinikách a zdravotníckych službách, ktoré umožnia čeliť nedostatku zdravotnej starostlivosti, ako aj v pohraničných regiónoch prostredníctvom zintenzívnenia cezhraničnej spolupráce medzi klinikami a zúčastnenými stranami, a aby zvážili možnosť využívania štrukturálnych prostriedkov na podporu doplnkových opatrení v oblasti telemedicíny a opatery, ako aj na podporu aktívneho starnutia; žiada Komisiu, aby našla inovačné riešenia na zabezpečenie finančnej podpory takýchto opatrení;
24.
varuje pred špecifickými regionálnymi problémami pri poskytovaní služieb všeobecného záujmu, najmä pred nedostatkom odborníkov v ošetrovateľských povolaniach v určitých regiónoch; zastáva názor, že tieto regióny by mali vypracovať špecifické regionálne riešenia týkajúce sa potrieb a ťažkostí pri poskytovaní služieb a využívať prostriedky z ESF na vzdelávanie opatrovateľov, aby sa tak zabezpečilo, že bude zaručená kvalitatívne vysoká úroveň starostlivosti a že sa vytvoria nové pracovné miesta, a to aj prostredníctvom rekvalifikačných programov pre nezamestnaných; poukazuje na to, že sa tým priamo prispeje k dosiahnutiu cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je vytvorenie väčšieho počtu pracovných miest;
25.
zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť podmienky, ktoré umožňujú zosúladenie pracovného, rodinného a súkromného života a napr. vždy, keď je to možné, poskytovať napr. pre deti všetkých vekových kategórií celodennú plošnú ponuku vrátane zariadení a možností predškolského vzdelávania, ktorá bude spoľahlivá a kvalitná, s cieľom predchádzať vyľudňovaniu; zároveň uznáva významnú úlohu širšieho rodinného okruhu pri starostlivosti o deti;
26.
považuje za dôležité, aby mali rodiny k dispozícii cenovo dostupné obývateľné priestory tak, aby sa dal účinnejšie zosúladiť rodinný a pracovný život, pretože podpora mladým rodinám môže prispieť k zvýšeniu pôrodnosti v členských štátoch;
Migrácia/integrácia
27.
zdôrazňuje, že migrácia môže vytvoriť priestor pre určité problémy súvisiace s integráciou;
28.
poukazuje na to, že migrácia kvalifikovanej pracovnej sily z nových členských štátov do starých členských štátov je jedným z najväčších demografických problémov, ktorým čelia nové členské štáty, a má negatívny vplyv na vekovú štruktúru ich obyvateľstva; ďalej zdôrazňuje, že migrácia sa týka aj odborného zdravotníckeho personálu, a tak ohrozuje trvalú udržateľnosť systému zdravotnej starostlivosti v menej rozvinutých regiónoch;
29.
uznáva však, že migrácia ponúka najmä regiónom, ktoré čelia čistému úbytku populácie, možnosť napraviť negatívne vplyvy demografických zmien, a preto vyzýva členské štáty, aby uznali integráciu migrantov za strategicky významné politické opatrenie;
30.
vyzýva členské štáty, aby sa dohodli na spoločnej stratégii pre legálne prisťahovalectvo, pretože Európa je – najmä v určitých sektoroch – vzhľadom na demografický vývoj odkázaná na migráciu kvalifikovaných pracovných síl (z iných členských štátov aj zo štátov mimo EÚ, predovšetkým z krajín susediacich s Úniou); domnieva sa, že členské štáty by sa mali usilovať o udržanie kvalifikovaných pracovných síl s cieľom prispieť k vyváženému rozvoju regiónov a zmierniť dôsledky demografických zmien;
31.
navrhuje, aby sa na integráciu prisťahovalcov vyčlenilo viac financií s cieľom zrúcať predsudky, pričom by sa mohli podporovať školenia a spoločné podujatia zamerané na vzájomné výmeny;
Zamestnanosť
32.
vyzýva Komisiu, aby ESF viedla takým spôsobom, ktorým sa zohľadnia rôzne životné etapy človeka, a aby sa lepšie využil potenciál na profesionálnej a dobrovoľníckej úrovni v reakcii na výzvy demografickej zmeny; poukazuje na to, že by sa mali využiť skúsenosti a vedomosti starších ľudí, napríklad pri projektoch zameraných na asistenciu a poradenstvo, aby sa uľahčilo odovzdávanie skúseností medzi generáciami, a zároveň pripomína, že na to sú potrebné primerané riešenia; domnieva sa, že výmena skúseností medzi generáciami ponúka príležitosť, ktorá by sa mala využiť;
33.
zastáva názor, že regióny by mali na potlačenie nezamestnanosti mladých cielene využívať financie z ESF, aby tak mladým ľuďom zabezpečili integráciu do spoločnosti a dali im možnosť vykonávať vhodné povolanie; poukazuje na to, že toto je možné dosiahnuť napríklad podporovaním opatrení zameraných na vzdelávanie a podnikateľské iniciatívy mladých ľudí;
34.
zastáva názor, že sa musia aj naďalej podporovať opatrenia na zvyšovanie kvóty týkajúcej sa zárobkovej činnosti žien; žiada teda, aby sa prístup ku kvalifikovanej zárobkovej činnosti, ako aj k programom celoživotného vzdelávania umožnil väčšiemu počtu žien, pričom získaná kvalifikácia musí zodpovedať požiadavkám pracovného trhu; odporúča členským štátom, aby vyvinuli systémy, pomocou ktorých bude sa budú pracovníci povzbudzovať k účasti na osobitných projektoch, ktoré prispejú k zosúladeniu ich pracovného a súkromného života;
35.
zdôrazňuje, že pre európske regióny, ktoré čelia demografickým výzvam, je vytvorenie prostredia povzbudzujúceho konkurencieschopný a inovačný súkromný sektor ústredným prvkom na vytvorenie nových pracovných príležitostí pre všetky generácie;
Analýza/najlepšie postupy
36.
zastáva názor, že sa musí štatisticky podchytiť demografický vývoj v regiónoch; vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na porovnanie miestnych, regionálnych a celoštátnych databáz z demografického hľadiska, aby sa tak údaje mohli zhodnotiť v celoeurópskom meradle a aby sa podporila výmena osvedčených postupov medzi štátmi, regiónmi a obcami;
37.
vyzýva Komisiu, aby lepšie vypracovala tzv. index demografickej zraniteľnosti a na jeho základe každých 5 rokov vykonávala zisťovanie, čím sa ukáže, ktoré európske regióny sú obzvlášť postihnuté demografickou zmenou; vyzýva Komisiu, aby vytvorila pilotné postupy s cieľom zaznamenať pracovné postupy fungujúce v najnáročnejších regiónoch;
38.
vyzýva členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby zlepšili spoluprácu s miestnymi a regionálnymi aktérmi, pokiaľ ide o témy, ktoré súvisia s demografickou zmenou; zastáva názor, že v rámci tejto spolupráce v pohraničných regiónoch je potrebné zohľadniť aj požiadavky a možnosti pre cezhraničné iniciatívy; odporúča vyvinúť programy, ktoré budú obsahovať informácie o týchto témach s cieľom zabezpečiť lepšie informácie a väčšie povedomie o tejto problematike; vyzýva regióny, aby si vymieňali osvedčené postupy týkajúce sa výziev súvisiacich so starnutím obyvateľstva;
39.
navrhuje Komisii, aby v rámci územnej spolupráce podporovala celoeurópske siete, v ktorých by si regionálne a miestne úrady spolu s regiónmi a občianskymi aktérmi mohli vymieňať skúsenosti pri riešení problémov vyplývajúcich z demografických zmien;
40.
žiada Komisiu, aby hľadala možnosti novej podoby koncepcie programu Erasmus pre miestnych a regionálnych volených zástupcov vo vhodnej podobe a aby bližšie ozrejmila svoju myšlienku tzv. letnej alebo zimnej univerzity, aby zástupcovia z európskych regiónov mohli vzájomne komunikovať o dobrých skúsenostiach a prístupoch k riešeniam demografických otázok;
41.
vyzýva Komisiu, aby zhromažďovala osvedčené postupy, analyzovala ich a spoločne uplatňovala s členskými štátmi a ich regiónmi, aby mohli slúžiť ako model pri navrhovaní opatrení zameraných na riešenie demografických výziev;
42.
vyzýva členské štáty a regióny, aby si vymieňali skúsenosti, osvedčené postupy a nové prístupy s cieľom predchádzať negatívnym dôsledkom vyplývajúcich z demografickej zmeny;
o
o o
43.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
