9.12.2009 B7-0198/2009 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe otázok na ústne zodpovedanie B7‑0230/2009 a B7‑0231/2009
v súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku
o zlepšení právneho rámca pre prístup k dokumentom potrebnom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, nariadenie (ES) č. 1049/2001
Rui Tavares
,
Cornelis de Jong
v mene skupiny GUE/NGL
PE432.820v01-00 B7‑0198/2009 Uznesenie Európskeho parlamentu o zlepšení právneho rámca pre prístup k dokumentom potrebnom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, nariadenie (ES) č. 1049/2001
Európsky parlament ,
– so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, Zmluvu o fungovaní Európskej únie, Chartu základných práv Európskej únie a jej články, ktoré nadobudli platnosť 1. decembra 2009,
– so zreteľom na otázky Komisii a Rade z 9. novembra 2009 o zlepšení právneho rámca pre prístup k dokumentom potrebnom po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, nariadenie (ES) č. 1049/2001 ( O-0123/2009 - B7‑0231/2009 , O-0122/2009 - B7-0230/2009 ) a vzhľadom na plenárnu rozpravu z 15. decembra 2009,
– so zreteľom na článok 115 ods. 5 rokovacieho poriadku,
A. keďže Únia „... do stredobodu svojej činnosti stavia človeka, a to zavedením občianstva Únie a vytvorením priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (Preambula Charty základných práv) a keďže „každý občan Únie, ako aj každá fyzická osoba, ktorá má bydlisko, alebo každá právnická osoba, ktorá má sídlo v členskom štáte, má právo na prístup k dokumentom inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie bez ohľadu na ich nosič“ (článok 42 Charty základných práv);
B. keďže Lisabonská zmluva zmenila „nielen právny základ nariadenia upravujúceho prístup k dokumentom, ale aj právny kontext, ktorom má nariadenie pôsobiť, najmä pokiaľ ide o vzťah medzi inštitúciami Únie a občanom“ Stanovisko právnej služby EP z 10. októbra 2009, odsek 3.
;
C. keďže tento vzťah by mal vychádzať z demokratických zásad opísaných v novej hlave II Zmluvy o EÚ, ktorá stanovuje, že „Únia dodržiava ... zásadu rovnosti občanov, ktorým sa dostáva rovnakej pozornosti zo strany jej inštitúcií“ (článok 9) a „každý občan má právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie.
Rozhodnutia sa prijímajú podľa možnosti čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanovi“ (článok 10 ods. 3).
D. keďže hnacou silou plnej integrácie Európskeho spoločenstva do EÚ, ako aj zrušenia medzivládneho režimu, ktorý sa stále uplatňoval na justičnú a policajnú spoluprácu v trestných veciach, bola ochota členských štátov „ďalej posilňovať demokraciu a účinné fungovanie orgánov“ (Preambula Zmluvy o EÚ),
E. keďže v súlade s týmto novým právnym rámcom by teraz mali všetky inštitúcie, orgány, úrady a agentúry EÚ, a nielen Parlament, Rada alebo Komisia (ktorí už boli viazaní článkom 255 bývalej Zmluvy o ES), vykonávať svoju činnosť čo najotvorenejším spôsobom (článok 15 ods. 1 ZFEÚ),
F. keďže podľa novej Zmluvy o EÚ a judikatúry Európskeho súdneho dvora Ako sa uvádza v rozsudku ESD vo veci Turco (spoločná vec C-39/05 P a C-52/05 P) „otvorenosť je možnosť občanov tesnejšie sa zapájať do rozhodovacieho procesu a záruka, že v demokratickom systéme sa administratíva stáva legitímnejšou, efektívnejšou a zodpovednejšou voči občanovi“.
sú otvorenosť a účasť občianskej spoločnosti základnými podmienkami na podporu dobrej správy inštitúcií EÚ, a tým aj „účinnosti rozhodovacieho procesu“,
G. keďže inštitúcie EÚ (a zástupcovia členských štátov ako členov Rady) by mali pred legislatívnym postupom, počas neho a po jeho skončení zaručiť lepšiu transparentnosť a umožniť tak občanom EÚ a národným parlamentom získať komplexný obraz o tom, kto robí čo a prečo to robí,
H. keďže inštitúcie EÚ „dávajú občanom a reprezentatívnym združeniam možnosť verejne vyjadrovať a vymieňať si názory na všetky oblasti činnosti Únie“ a „udržiavajú otvorený, transparentný a pravidelný dialóg s reprezentatívnymi združeniami a občianskou spoločnosťou“ (článok 11 ods. 1 a 2 Zmluvy o EÚ),
I. keďže zásada otvorenosti a transparentnosti by nemala riadiť len rozhodovací postup, ale aj spôsob vypracúvania dokumentov a ich dopĺňania potrebnými informáciami, na základe ktorých sa dá overiť, či sa dodržala zásada proporcionality a subsidiarity v záujme občanov EÚ, národných parlamentov a súdnictva,
J. keďže by sa mali prijať dlho očakávané právne, finančné a prevádzkové opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa jasným a včasným spôsobom sprístupňovali všetky dokumenty vzťahujúce sa na určitý legislatívny postup bez ohľadu na to, či sú ich pôvodcami interné útvary alebo externé záujmové skupiny, keďže by sa tieto informácie mohli sprístupňovať na medziinštitucionálnej internetovej stránke, ktorá by prepájala interné registre inštitúcií (podobnej novo prepracovanej stránke OPOCE pre EUR-LEX); a keďže by sa mali v súlade s tým zmeniť a doplniť vnútorné pravidlá a urýchlene dosiahnuť záväzné medziinštitucionálne dohody na základe článku 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
K. keďže nové právomoci Európskej únie a najmä Európskeho parlamentu v oblastiach, akými sú medzinárodné dohody o policajnej a justičnej spolupráci v trestných veciach, si vyžadujú stanoviť v článkoch 4 a 9 nariadenia č.1049/2001 pevnejší právny rámec s cieľom primerane chrániť bezpečnosť EÚ a zároveň umožniť Európskemu parlamentu ako zástupcovi európskych občanov plný dohľad,
1. domnieva sa, že po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy by sa nariadenie č. 1049/2001 malo urýchlene aktualizovať týmto spôsobom:
a) rozšírením jeho pôsobnosti na všetky inštitúcie EÚ, orgány, úrady a agentúry, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahuje, napríklad na Európsku radu, Európsku centrálnu banku, ESD, Europol a Eurojust;
b) zmenou a doplnením ustanovení, ktoré sa týkajú legislatívnych a nelegislatívnych postupov, podľa nových vymedzení nachádzajúcich sa v zmluvách;
c) aktualizáciou pravidiel, ktorá vychádza z nedávnej judikatúry ESD, pre zaobchádzanie s internými dokumentmi a stanoviskami právneho servisu v rámci legislatívneho postupu a dokumentmi a informáciami súvisiacimi s prácou zástupcov členských štátov ako členov Rady, pre ochranu osobných údajov a obchodných záujmov, pre obsah registrov inštitúcií atď.;
d) poskytnutím primeraného prístupu k informáciám dostupným v inštitúciách EÚ, ktoré umožnia objektívne hodnotenie vykonávania pravidiel EÚ v členských štátoch;
e) stanovením všeobecných zásad a obmedzení na základe zásad verejného a súkromného záujmu, ktoré obmedzujú prístup k dokumentom označeným ako prísne tajné, tajné a dôverné s cieľom chrániť záujmy EÚ a súkromie a integritu jednotlivých osôb, a to len úplne výnimočne a v súlade s demokratickými zásadami a zásadami právneho štátu;
f) vymedzením zásad, ktoré by sa mohli vypracovať prostredníctvom medziinštitucionálnych dohôd v súlade s článkom 295 Zmluvy o fungovaní Európskej únie aj s cieľom implementovať nové nariadenie o lepšej tvorbe práva zosúladeným spôsobom;
g) zlepšením dostupnosti dokumentov EÚ vybudovaním užívateľsky jednoduchších systémov;
2. vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek jasným požiadavkám z 11. marca 2009:
- Komisia nepripravila upravené znenie svojho legislatívneho návrhu ( KOM(2008)0090 ) a 2. decembra po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy schválila oznámenie ( KOM(2009)0665 ), v ktorom upravila len právny základ pôvodného návrhu a nepristúpila k žiadnym zmenám jeho obsahu;
- Rada neuskutočnila žiadnu politickú diskusiu a ani neprijala konkrétne kroky podľa návrhov Parlamentu (niektoré z nich vychádzajú teraz aj z nových ustanovení zmluvy) a obmedzila sa len na minimálne úpravy svojich vlastných interných pravidiel;
3. vyzýva súčasné a nadchádzajúce predsedníctvo Rady, aby bezodkladne začali medziinštitucionálny dialóg na politickej úrovni s cieľom vypracovať nové nariadenie o prístupe k dokumentom najneskôr do 30. júna 2010;
4. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej rade, Rade, Komisii a parlamentom členských štátov.
