Nositelia Nobelovej ceny v Európskom parlamente
Európske občianstvo
2007-05-16 - 13:58
Do Parlamentu zavítali nositelia Nobelovej ceny
Pri príležitosti 50. výročia založenia Európskej únie pozval Európsky parlament do svojich priestorov viacerých nositeľov Nobelovej ceny, ktorí tu počas slávnostného zasadnutia vystúpili so svojim prejavom.
S europoslancami diskutovali o minulosti a budúcnosti Európy, s prihliadnutím na vedecké, intelektuálne a kultúrne výdobytky posledného polstoročia.
Ceremoniál sa uskutočnil hodinu pred oficiálnym otvorením májového zasadnutia pléna v Bruseli.
Držitelia Nobelovej ceny za mier, chémiu, fyziku, medicínu či ekonomiku sa v Parlamente zišli v deň, ktorý si EÚ pripomína ako Deň Európy.
Slávnostné podujatie v Bruseli otvoril tesne pred začiatkom riadneho plenárneho zasadnutia predseda Parlamentu Hans-Gert Pöttering.
Vo svojom uvítacom prejave predstavil prítomných významných hostí, aj ich životné zásluhy, za ktoré získali toto prestížne ocenenie a uviedol, že Európa potrebuje akékoľvek nové nápady.
Niekoľkých laureátov sme po skončení podujatia oslovili s pripravenými otázkami.
Ich odpovede nájdete v jednotlivých sekciách tohto špecializovaného článku.
20070514FCS06595
Paul Crutzen
Paul Crutzen Holandský profesor Paul Crutzen získal v roku 1995 Nobelovu cenu za chémiu.
Porota ocenila jeho prácu v oblasti atmosférickej chémie a výskum ozónovej vrstvy.
Preslávil sa tiež návrhom "únikovej cesty", ktorá by mohla zastaviť globálne otepľovanie Zeme.
Sám však dúfa, že k nej nebude potrebné pristúpiť.
Aké máte dojmy z dnešného podujatia v Európskom parlamente?
Dnes je mimoriadna chvíľa kedy si pripomíname 50 rokov od zjednotenia Európy.
Vyrastal som v Holandsku, v jednom zo zakladajúcich štátov Európskej únie a dojíma ma, čo všetko sa za 50 rokov stalo.
Veľmi ma teší, že som tu a to aj preto, že moji predkovia pochádzali nielen z Holandska, ale aj z Nemecka, Poľska a Belgicka.
Takže svojim spôsobom som ja sám akýmsi produktom Európy.
Ako môže vaša práca prispieť k výzvam, ktorým v súčasnosti čelí Európska únia?
Pracujem v oblasti atmosférickej chémie a výskumu klímy, čo je v súčasnosti veľmi populárna téma, možno až príliš populárna.
Predovšetkým v posledných dvadsiatich rokoch EÚ spustila rôzne výskumné programy a zriadila inštitúcie, ktoré priniesli veľa ovocia.
Príkladom je Európska rada pre výskum, ktorá uskutočňuje výskum organizovaný vedcami.
EÚ a celý svet sa obáva klimatických zmien.
Vy sa zaoberáte štúdiom klímy a ozónovej vrstvy.
Mohli by ste dať návod ako sa vyhnúť globálnemu otepľovaniu?
Ľudia sa domnievajú. že som navrhol "únikovú cestu" pred globálnym otepľovaním, ale v skutočnosti som len prisľúbil, že sa ňou budem zaoberať.
Napriek tomu hlavnou myšlienkou je, že ak sa realita zhorší, teda ak sa klíma priveľmi ohreje a hladina mora sa zdvihne viac než očakávame, musíme niečo urobiť.
Navrhol som preto uskutočniť pokus, pri ktorom by sme do stratosféry vypustili malé množstvo síry.
Tá by odrážala slnečné svetlo a teplo naspäť do vesmíru, čo by následne ochladilo planétu.
Dovoľte mi však zdôrazniť moju nádej, že k takému experimentu nebudeme musieť pristúpiť.
Dúfam, že sme dosť múdri na to, aby sme dostatočne znížili emisie skleníkových plynov do ovzdušia.
Teplota potom nikdy nestúpne natoľko, aby sme museli uskutočniť navrhovaný pokus.
Nobelova cena (anglicky) audiosúbor (03:11) videosúbor (4:40)
John Hume
John Hume Katolícky politik John Hume dlhé roky pôsobil v Severnom Írsku, kde zastával funkciu predsedu Sociálnodemokratickej a labouristickej strany.
V rokoch 1979 až 2004 bol tiež europoslancom.
Za svoje úsilie na mierovom procese v Severnom Írsku získal v roku 1998 spoločne s Davidom Trimblom Nobelovu cenu za mier.
Aký máte dojem z tohto podujatia v Parlamente?
Som veľmi rád, že som dnes v Európskom parlamente.
Keď som prišiel do Parlamentu po prvýkrát, na schôdzku do Štrasburgu v roku 1979, šiel som sa poprechádzať.
Prešiel som mostom z francúzskeho Štrasburgu do nemeckého mesta Kehl.
Zastavil som sa, zamyslel a sám sebe som povedal: "Tamto je Francúzsko a tuto Nemecko.
Ak by som stál na tomto moste pred tridsiatimi rokmi, na konci druhej svetovej vojny, po najhoršom polstoročí v histórii ľudstva, a povedal si, neboj sa, za dvadsať rokov budeš v zjednotenej Európe, myslím si, že by ľudia povedali, že som sa zbláznil".
Ale práve to sa stalo.
Európska únia je tak najlepším príkladom riešenia konfliktov v celej histórii.
Mierový proces v Severnom Írsku sa často považuje za príklad víťazstva politiky nad násilím.
Ktorý faktor bol najdôležitejší, aby sa obe komunity zblížili?
Najdôležitejším faktorom bolo samozrejme to, že zástupcovia všetkých skupín začali dialóg a dosiahli dohodu, pričom posledné slovo mali ľudia a nie politici.
V spoločnom referende Severnom Írsku a Írsku v jeden deň veľká väčšina ľudí vyslovila súhlas s dohodou.
Všetci skutoční demokrati sú tak v súčasnosti povinní plniť vôľu ľudí a žiadna polovojenská organizácia už dnes na rozdiel od minulosti nemôže vyhlasovať, že koná v mene obyvateľov.
Myslíte si, že príklad zo Severného Írska by sa dal použiť aj pri riešení iných konfliktov v Európe, napríklad v krajinách bývalej Juhoslávie?
Myslím si, že riešenie konfliktu v Severnom Írsku alebo kdekoľvek na svete môže byť prínosom všade tam, kde existuje nejaký konflikt.
Kľúčovým bodom akéhokoľvek konfliktu je, že rozdelení sú ľudia, nie územie.
Bez ľudí je totiž akékoľvek územie len pustou džungľou.
Keď sú však rozdelení ľudia, násilie nielenže nemôže vyriešiť spor, ale samotný problém ešte zväčšuje.
Jediným spôsobom riešenia konfliktu medzi rozdelenými ľuďmi je tak dialóg.
audiosúbor (05:11)
Rita Levi-Montalcini
Rita Levi-Montalcini Talianka Rita Levi-Montalcini sa stala nositeľkou Nobelovej ceny za medicínu v roku 1986.
Spoločne so Stanley Cohenom ju získala za objav rastových faktorov.
Tie sa v posledných dvoch desaťročiach používajú pri liečbe leukémie, aplastickej anémie a pri transplantáciách kostnej drene.
Rodená Turínčanka je tiež zakladateľkou Združenia na podporu Afrických žien.
Aký máte dojem z tohto podujatia v Parlamente?
Som veľmi šťastná, že ma sem pozvali.
Bola to pocta, ktorú som neočakávala. ...Do Belgicka som prišla pracovať v roku 1938, aby som ako Židovka unikla pred prenasledovaním nacistov...Po všetkých tých rokoch som sa vrátila do Belgicka, avšak tentokrát kvôli oslavám 50. výročia podpisu Rímskej zmluvy.
Z Belgicka ste odišli do USA...
Nešla som do Spojených štátov.
Pozvali ma na šesť mesiacov, no ja som tam zostala 30 rokov, keďže som medzitým urobila objav, za ktorý som dostala Nobelovu cenu.
Objav sa týkal mozgu a rastového faktoru buniek.
Výskum v USA bol úžasnou príležitosťou.
Majú tam totiž fantastickú infraštruktúru, ktorá je na vyššej úrovni ako v Európe a predovšetkým v Taliansku.
Spojené štáty totiž uznávajú osobu na základe jej zásluh a nie kvôli členstvu v politickej strane.
Čo by ste navrhli, aby Európska únia udržala vedcov na svojom území?
Som presvedčená, že vedci majú v Európe vynikajúce možnosti.
Predovšetkým v Španielsku, vo Veľkej Británii a dokonca aj v Nemecku, určite lepšie než v Taliansku.
Zlepšiť by sa však malo financovanie výskumu.
EÚ urobila vo výskume za posledných 50 rokov výrazný skok.
Do akej miery by mal výskum slúžiť ľudstvu?
Robím všetko čo môžem, aby som pomohla Afrike a rozvojovým krajinám.
Veda nie je len o objavoch a následnom uznaní.
Máme totiž zodpovednosť za pomoc rozvojovým krajinám a najmä ženám v Afrike.
Nadácia na pomoc africkým ženám, ktorej predsedám, zahŕňa 1500 odborných asistentov zo škôl alebo z postgraduálneho štúdia.
Našim cieľom je pomáhať ženám uskutočňovať výskum a zlepšovať tak ich životné podmienky.
Minulý december Parlament podporil petíciu ohľadom prístupu pacientov k liečbe sklerózy multiplex.
Mala by sa podľa vás EÚ zaoberať touto témou?
Nemala by to byť priorita, ale určite by táto problematika mala získať dôležité miesto. audiosúbor (03:09)
Reinhard Selten
Reinhard Selten Nemecký ekonóm Reinhard Selten obdržal Nobelovu cenu za ekonómiu v roku 1994.
Analýzou rovnováhy v teórii nekooperatívnych hier totiž prispel k rozvoju teórie hier.
Ide o odvetvie aplikovanej matematiky, ktoré skúma predpokladané a skutočné správanie sa jednotlivcov v hrách.
Teóriu hier pritom možno uplatniť aj v sociálnych vedách.
Reinhard Selten je tiež veľkým zástancom používania esperanta.
Nobelovu cenu ste získali za prácu na teórii hier.
Môže sa táto teória aplikovať aj na politiku Európskej únie?
Jedným z príkladov sú volebné kampane.
Politické strany súťažia o hlasy.
A to je samozrejmé strategickým ťahom.
Ďalším príkladom by mohlo byť vytváranie koalícií v Európskom parlamente.
Parlament je zvolený, vieme koľko poslancov má každá strana a tie musia vytvoriť koalíciu.
Na približné určenie výsledku takejto situácie existujú teoretické metódy hier.
Musíte do nej samozrejme vložiť viac než len informáciu o počte poslancov, ale je tu jednoduchá teória, ktorá pomerne dobre vysvetľuje, čo sa vo väčšine prípadov stane.
Prišli ste do Parlamentu spolu s ostatnými nositeľmi Nobelovej ceny.
Cítite sa Európanom?
Človek by sa mal snažiť o prehĺbenie svojej európskej identity.
Európania by sa mali naučiť cítiť sa Európanmi rovnako ako sa dnes cítia byť Nemcami alebo Francúzmi.
Vezmime si príklad z USA.
Ak firma z Kalifornie, výrobca elektrickej energie prevezme výrobcu energie z New Yorku, v New Yorku nedôjde k žiadnym nepokojom.
Všetci majú americkú identitu a cítia, že sú Američanmi.
Nie je veľký rozdiel či ste z New Yorku alebo z Kalifornie.
Ako môže politická aktivita EÚ prispieť k posilneniu európskej identity?
Na dosiahnutie tohto cieľa sa dá urobiť veľa.
Jedná vec je, že teraz máme európske politické strany, ale ľudia v členských štátoch ich nepoznajú alebo sa o ne nezaujímajú.
Európsky parlament musí získať viac právomocí, aby sa ľudia začali zaujímať o to, čo sa deje v Parlamente a o čo ide v európskych voľbách.
Dnes existujú regionálne voľby, miestne voľby a národné voľby, ktoré sú najdôležitejšie.
Avšak Európa by mala dospieť do štádia, kedy budú najdôležitejšie európske voľby.
Potrebná je tiež zmena inštitúcií.
Nejde však len o to.
Jazyk je dôležitou oblasťou na rozvíjanie európskej identity.
A v rámci Európy nejestvuje žiadny denník, ktorý by čítali všetci.
David Trimble
David Trimble Protestantský politik David Trimble pôsobil v rokoch 1990-2005 v britskom parlamente a v rokoch 1998-2002 viedol severoírsku regionálnu vládu.
V roku 1998 získal spoločne s katolíckym politikom Johnom Humom Nobelovu cenu za mier, ktorá ocenila ich prínos k mierovému procesu v Severnom Írsku.
Lord Trimble sa vyjadril aj k aktuálnej situácii v Belfaste, kde sa po piatich rokoch politici z oboch táborov dohodli na vytvorení spoločnej vlády.
Akú úlohu podľa vás zohrala Európska únia pri mierovom procese v Severnom Írsku?
Jednou z vecí, ktorá nám umožnila dosiahnuť dohodu, bola obrovská zmena postojov od začiatku nepokojov v 70-tych rokoch po začiatok uzmierovania v polovici 90-tych rokoch.
Zmena sa týkala vnímania národných záležitostí v západnej Európe a predovšetkým v Írsku.
Na konci 90-tych rokov to dospelo až k situácii, kedy si ľudia čoraz viac uvedomovali, že tento pomerne zastaralý územno-nacionalistický konflikt nepatrí do sveta, v ktorom žijeme.
Európske spoločenstvo ponúklo viacero programov na podporu hospodárskeho rozvoja a zmierenia, ktoré boli veľmi cenné a pozitívne prijaté.
Z pohľadu veľkej skupiny obyvateľstva si však myslím, že lacné cestovanie do zahraničia bolo pravdepodobne dôležitejšie než čokoľvek iné, aby si ľudia uvedomili, že problém, ktorý existoval na Britských ostrovoch, bol skutočne bezvýznamným problémom v okolitom svete.
Mierový proces v Severnom Írsku býva označovaný ako víťazstvo politiky nad násilím.
Ak by ste mohli vybrať len jeden faktor, ktorý najviac prispel k zblíženiu oboch komunít, čo by to bolo?
Každý spor má svoje vlastné pozadie, svoju históriu, svoje osobnosti.
Ale každý z týchto sporov môžu napokon vyriešiť len ľudia, ktorí tam žijú.
Urovnanie sporu nastalo vďaka zmene názorov, keď si ľudia uvedomili, že ich konkrétna skupina a ich pohľad na vec už jednoducho nemôžu zvíťaziť.
Ľahko sa to hovorí.
Je však pozoruhodné, ako dlho trvalo, kým to konkrétne skupiny pochopili.
Každá skupina k tomu navyše dospela v inom období.
Ak by som mal byť trochu zlomyseľný, pozrel by som sa na tohtotýždňové udalosti v Belfaste a povedal: Vidíte ako dlho to niektorým z nás trvalo!
Myslíte si, že prípad Severného Írska sa dá aplikovať aj pri riešení ostatných konfliktov v Európe, napríklad na Balkáne?
Myslím, že na Balkáne robíme v posledných rokoch veľký pokrok a keď si predstavíte všetky tie otrasné udalosti z minulosti, človeka hreje pri srdci keď vidí, čo sa dosiahlo.
Balkán je však pre nás desivým varovaním, pretože to bolo od začiatku jasné.
Keď sa Juhoslávia začala rozpadávať vedelo sa, že nastanú veľké problémy.
Reakcia medzinárodného spoločenstva bola v prvých dňoch tak pomalá a neúčinná, že prispela len minimálne k prevencii násilia.
Ak by sa v začiatkoch prijala účinnejšia iniciatíva, zabránili by sme obrovskému utrpeniu.
Túžba, aby vás Spoločenstvo uznalo, túžba, aby vás Spoločenstvo prijalo, je samozrejme veľmi mocným nástrojom zmeny.
audiosúbor (02:57)
Lech Wałęsa
Lech Wałęsa Poliak Lech Wałęsa začal v roku 1978 organizovať nekomunistické odborové hnutie v komunistickom Poľsku a v roku 1981 sa stal jeho prvým predsedom.
Po páde komunistického režimu v roku 1990 bol zvolený za poľského prezidenta.
Nobelovu cenu za mier získal v roku 1983.
Odborové hnutie "Solidarita" bolo hnutím ľudí.
Aká je úloha občianskej spoločnosti v súčasnosti?
"Potrebujeme väčšiu mieru účasti v organizovanejšej podobe vo všetkých procesoch.
Demokracia znamená zúčastňovať sa, vyberať.
Keď sa polovica ľudí nezúčastňuje, len ťažko možno očakávať skutočnú zmenu k lepšiemu.
Preto je demokracia taká slabá, náchylná k demagógii a populizmu.
Ľudia, ktorí sa nezapájajú sú slabo informovaní a nemajú prehľad."
Mohli by ste pomenovať problémy, s ktorými sa dnes stretáva demokracia?
"Mechanizmus, ktorý používame v súčasnosti, je už zastaralý.
Toto politické riešenie bolo vhodné v bilaterálnom svete rozdelenom do dvoch blokov.
Demokracia, ktorú sme zažívali, len priznávala ľuďom ďalšie a ďalšie práva.
Demokracia v zjednotenej Európe stojaca tvárou v tvár globalizácii by mala rovnako zdôrazňovať povinnosti na rôznych úrovniach.
Starý typ demokracie sa po prekonaní rozdelenia Európy stal zastaralým."
Čo by mohlo byť európskym kľúčom k úspechu?
"Európa dnes potrebuje istú formu Desatora.
Nemám však na mysli náboženské Desatoro.
Všetci sa musíme dohodnúť na univerzálnych prikázaniach všetkých náboženstiev aj "nenáboženstiev".
To by sa malo dostať k občanom, politickým stranám a všetkým možným inštitúciám.
Potrebujeme jasné a pevné princípy, čo je prípustné a čo nie.
Tento spoločný modus operandi musíme prijať do politiky, sociálnej sféry aj hospodárstva.
Následne musíme niesť všetky dôsledky, ktoré z neho vyplynú.
Ináč nebudeme schopní vybudovať skutočnú európsku jednotu a už vôbec nie odpovedať na výzvy globalizácie.
Európa dnes čelí mnohým výzvam, presne tak ako pred 50 rokmi.
Vtedajšia myšlienka bola vskutku dobrá: "Zjednoťme sa a zamerajme na hospodárstvo".
Táto idea podporila rozvoj a neskôr vyústila do ukončenia rozdelenia Európy.
Pôvodný plán sme splnili a táto myšlienka sa vyprázdnila.
Európa teraz nutne potrebuje úplne novú myšlienku, ktorá bude rovnako veľkolepá ako nápad spred 50 rokov."
Na nižšie uvedených odkazoch si môžete vypočuť prejavy ďalších nositeľov Nobelovej ceny, ktoré zazneli v rokovacej miestnosti EP.
Parlament víta nositeľov Nobelovej ceny audiosúbor (08:20) audiosúbor (06:54) audiosúbor (05:09) audiosúbor (04:12) audiosúbor (03:17) audiosúbor (05:35) audiosúbor (04:01)
SK
1
PHOTO
20070510PHT06562.jpg
SK
2
PHOTO
20070515PHT06679.jpg
SK
3
LINK
http://nobelprize.org/
SK
4
MULTIMEDIA
20070510MLT06540.mp3
SK
5
MULTIMEDIA
20070514MLT06613.asf
SK
6
PHOTO
20070515PHT06673.jpg
SK
7
MULTIMEDIA
20070510MLT06542.mp3
SK
8
PHOTO
20070515PHT06703.jpg
SK
9
MULTIMEDIA
20070510MLT06544.mp3
SK
10
PHOTO
20070515PHT06701.jpg
SK
11
PHOTO
20070515PHT06681.jpg
SK
12
MULTIMEDIA
20070510MLT06552.mp3
SK
13
PHOTO
20070515PHT06687.jpg
SK
15
MULTIMEDIA
20070510MLT06556.mp3
SK
16
MULTIMEDIA
20070510MLT06558.mp3
SK
17
MULTIMEDIA
20070510MLT06554.mp3
SK
18
MULTIMEDIA
20070510MLT06550.mp3
SK
19
MULTIMEDIA
20070510MLT06548.mp3
SK
20
MULTIMEDIA
20070510MLT06546.mp3
SK
21
MULTIMEDIA
20070510MLT06538.mp3
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070507STO06303 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
