Práca poslancov
Inštitúcie
2008-07-24 - 09:01
Poslanci o rôznych témach Práca poslancov EP má mnoho tvárí.
Zúčastňujú sa na schôdzach výborov, predkladajú pozmeňovacie návrhy a hlasujú na plenárnych zasadnutiach.
V tomto súhrne sa pozrieme hneď na niekoľko otázok, ktoré poslanci riešili v prvom polroku 2008.
Dozviete sa tak viac o ich názore na sťahovanie obsahu z internetu, vyhlásenie nezávislosti Kosova alebo o ich postoji k situácii v Afrike.
20080707FCS33560
Guy Bono: Nelegálne sťahovanie z internetu nie je vražda
Guy Bono Hudobný a filmový priemysel svorne tvrdia, že nelegálne sťahovanie filmov a piesní z internetu ich pripravuje o miliardy eur.
Proti tomuto "online priátstvu" sa v niektorých európskych krajinách, ako Veľká Británia, Francúzsko či Nemecko, objavili návrhy na tvrdý postih.
Minulý týždeň Parlament schválil správu Guya Bona, ktorý je presvedčený, že prísny trest nie je riešením.
Ako by sa teda tento problém mal riešiť podľa tohto francúzskeho socialistu?
Uznesenie EP vyzýva členské štáty EÚ, aby sa v boji proti "online pirátstvu" vyhli opatreniam ako zablokovanie prístupu na internet.
Prečo si myslíte, že by to celý problém nevyriešilo?
Ide to proti dodržiavaniu slobôd a ľudských práv. Aby sme od internetu odpojili ľudí, ktorí si nelegálne sťahujú veci, potrebujeme prístup k ich počítačom a museli by sme filtrovať ich údaje, čo je útokom na súkromné vlastníctvo.
80% ľudí, ktorí sťahujú z internetu nelegálne veci, sú mladí ľudia, ktorí nemajú pocit, že by robili niečo extrémne nezákonné.
Pár výstrah ich nezastaví.
Je prirodzené, že ľudia využívajú možnosti internetu.
Za mojich čias sa rovnaký problém týkal audiokaziet.
Požičali ste si CD od priateľov a skopírovali ho na kazetu.
To predsa CD-čka nezabilo!
Navrhnuté opatrenia voči nelegálnemu sťahovaniu sú neprimerané.
Odopieranie internetu mladým ľuďom je katastrofou.
Kto si dnes dokáže nájsť prácu bez internetu?
Samozrejme, že ak osoba finančne profituje z týchto aktivít, musia sa uplatniť sankcie.
Avšak ani v tom prípade nie je potrebné získať prístup k citlivým údajom, aby sme zistili, kto to je.
Nelegálne sťahovanie sa týka asi 13% obyvateľstva - nie je to teda taká katastrofa, ako sa tvrdí.
CD a DVD priemysel je v kríze, o tom niet pochýb.
Sťahovanie z internetu k tomu prispieva, avšak nejde o jedinú príčinu.
Kriminalizácia používateľov internetu nevyrieši krízu CD a DVD priemyslu.
Ako teda čo najúčinnejšie bojovať proti digitálnemu pirátstvu?
Myslím si, že musíme za jeden rokovací stôl dostať spotrebiteľov, umelcov a telekomunikačných operátorov.
EÚ by mohla vytvoriť program podobný projektu MEDIA (podpora kinematografie), ktorý by podporoval CD a DVD priemysel.
Sadzby DPH na výrobky v rámci kultúry by mohli byť znížené.
Aj telekomunikační operátori musia niečím prispieť: internet je ich zdrojom veľkých príjmov, kým pre umelcov zas stratou.
Buďme teda tvrdí k tým, ktorí z toho profitujú, avšak bez uväznenia - nejde totiž o vraždu!
Za takéto nelegálne sťahovanie musí byť finančná kompenzácia.
Veľa sa však musí urobiť aj v oblasti vzdelávania.
Nelegálne sťahovanie pripomína situáciu, kedy by sme nechali dieťa v blízkosti televízora, no zakázali mu dotknúť sa ho.
Je to predsa v ľudskej povahe - nakoniec sa ho dotkne!
Po tom, čo sa mu vysvetlí, že by sa to nemalo robiť, dieťa to urobí raz alebo dvakrát, no napokon pochopí, že je to zakázané.
Ide o podobnú situáciu.
Správnym vzdelávaním môžme znížiť rozsah nelegálneho sťahovania.
Ide pri nelegálnom sťahovaní o okrádanie umelcov?
Pokiaľ sa to nedeje za účelom zisku, tak mladí umelci naopak podporujú sťahovanie z internetu, pretože sa týmto zviditeľňujú.
Tí, ktorí sú už pomerne známi a zarábajú si takto na živobytie, sú z toho prevažne nešťastní.
Je potrebné kráčať s dobou.
Táto doba je o používaní internetu: prečo teda blokovať jeho prístup?
Aký zmysel má odstrihnutie mládeže od internetového pripojenia?
Zákaz ešte nikdy nič nevyriešil.
Uznesenie EP o kultúrnom priemysel v Európe Komisia: sťahovanie z internetu Súdny dvor ES o ochrane práv duševného vlastníctva Európska audiovizuálna pozorovateľňa (anglicky)
Rozhovor s poslancom Anderssonom: Dôstojná práca pre všetkých
Jan Andersson Delegácia siedmych europoslancov z Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci sa v dňoch 6. až 9. februára zúčastnila rozhovorov o dôstojnej práci na pôde OSN.
Čo sa však za pojmom "dôstojná práca" skrýva a ako súvisí so šedou ekonomikou?
Tieto otázky sme položili predsedovi delegácie švédskemu socialistovi Janovi Anderssonovi.
Ako by ste zadefinovali pojem "dôstojná práca"?
Mojou definíciou je, že ide o prácu s dôstojným zárobkom: teda zárobkom, s ktorým môžete prinajmenšom žiť.
Nejde však len o mzdu, ale aj o dobré zdravotné a bezpečnostné podmienky pri práci, o vplyv na vašu pracovnú situáciu, o možnosť zmeniť prácu, aby vám vyhovovala a tiež o možnosť celoživotného vzdelávania sa, aby ste sa mohli rozvíjať v pracovnom živote.
Mzda je dôležitá pre život mimo práce.
Existujú však aj prvky dôležité počas pracovnej činnosti, ako napríklad zdravie a bezpečnosť.
Je minimálna mzda nástrojom na podporu dôstojnej práce?
Áno aj nie.
Nemali by sme sa zameriavať na minimálnu mzdu.
Vždy tu totiž existuje riziko, že minimálna mzda sa premení na maximálnu mzdu.
Minimálnu mzdu potrebujeme ako poslednú zábezpeku.
Zároveň však musíme mať na pamäti, že minimálna mzda nie je našim cieľom.
Cieľom je normálna mzda, čiže mzda vyššia než tá minimálna.
Práve ste sa vrátili zo zasadnutia Komisie OSN pre sociálny rozvoj.
Ako toto stretnutie naplnilo vaše očakávania?
Neviem, či som mal nejaké očakávania...bola to moja prvá návšteva na pôde OSN.
Ako delegácia sme však na návštevu mali viacero dôvodov.
Myslím si, že EÚ a Európsky parlament by mali byť aktívnejší na celosvetovej úrovni nielen v oblasti bezpečnostnej politiky.
Ide tiež o environmentálnu a obchodnú politiku a tiež o dôstojnú prácu a dôstojné pracovné podmienky na celom svete.
Našim cieľom bolo nadviazať kontakty, aby sa Parlament mohol aktívne zapojiť do celosvetovej diskusie.
Ak nebudeme rokovať a nezlepšíme situáciu zamestnancov na celom svete, v Európe sa posilnia tie skupiny, ktoré podporujú ochranné opatrenia ako je uzavretie hraníc.
Je v našom záujme a tiež v záujme ľudí mimo EÚ, aby sme o dôstojnej práci diskutovali.
Ako podporuje EÚ koncept dôstojnej práce?
Nemôžeme rozhodovať o iných krajinách.
Môžeme však ísť príkladom.
Túto problematiku by sme mohli nastoliť pri obchodných rokovaniach.
Mali by sme diskutovať o ekologických normách a sociálnych štandardoch.
Mali by sme teda následne povedať africkým krajinám, že musia mať rovnaké predpisy ako my?
Nie!
Existujú základné predpisy v rámci Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (ILO), ako napríklad stať sa členom odborov alebo bojovať proti práci detí.
Mali by sme podporovať ILO a jej dohovory po celom svete.
Aká je situácia v EÚ?
Z globálneho hľadiska je potrebné povedať že dobrá.
Nemali by sme však byť príliš hrdí!
Situácia v rámci EÚ nie je dokonalá a v rámci EÚ existujú veľké rozdiely ohľadom konceptu dôstojnej práce.
Hlavnými výzvami sú z dlhodobého hľadiska možnosť zamestnanca ovplyvňovať svoje pracovisko a celoživotne sa vzdelávať.
V dnešnej spoločnosti je dôležité dobre zarábať, no hlavným problémom je mať primerané vzdelanie.
Čím viac sa učíte, zvyčajne aj tým viac zarábate.
V rámci šedej ekonomiky sa dá dôstojná práca garantovať len ťažko.
Ako vnímate tieňovú ekonomiku?
Šedá ekonomika je problémom.
Podľa rozhovorov na pôde OSN dosahuje celosvetovo gigantické rozmery.
V mnohých krajinách je šedá ekonomika väčšia než tá formálna.
V Európskej únii je to veľký problém, pretože takisto ovplyvňuje bežnú ekonomiku.
Obmedziť šedú ekonomiku v čo najväčšom meradle je pre nás výzvou.
Avšak aj v rámci EÚ existuje veľa rozdielov.
Ako vidíte budúcnosť konceptu dôstojnej práce?
Problematika dôstojnej práce sa bude objavovať aj v budúcnosti.
Stane sa to jednou z hlavných tém v najbližších rokoch.
Práca je spojená s obchodom a tiež so životným prostredím z čoho vyplynie ešte väčšia diskusia: Ako ovplyvňujú zamestnanosť klimatické zmeny a potreba zmeny spôsobu nášho života?
Aké druhy investícii by sme chceli v tomto ohľade použiť?
Tieto otázky musíme spojiť s problematikou dôstojnej práce a udržateľnej práce.
Všetky tieto politiky sú totiž navzájom prepojené.
Profil poslanca Anderssona Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci Uznesenie EP o dôstojnej práci (2007) Poslanci diskutujú o minimálnej mzde (2007) Komisia OSN pre sociálny rozvoj (anglicky)
Doris Pack o Kosove: Susedia si navzájom musia dôverovať
Doris Pack V dňoch 17. až 19. apríla navštívila Kosovo delegácia šiestich poslancov.
Nerokovali však len s vrcholnými politickými predstaviteľmi, ale zaujímali ich aj pocity bežných obyvateľov žijúcich na vidieku.
Aká je aktuálna situácia v Kosove a ako možno zmieriť jeho obyvateľov?
Tieto otázky sme adresovali predsedníčke delegácie, nemeckej poslankyni z klubu ľudovcov a európskych demokratov, Doris Pack.
Parlamentná delegácia sa pod vašim vedením stretla s najvyššími politickými predstaviteľmi Kosova - s prezidentom, premiérom aj predsedom kosovského parlamentu.
O čom ste rokovali?
Diskutovali sme o situácii, ktorá nastala po vyhlásení nezávislosti a tiež o výsledkoch politickej práce v uplynulých týždňoch.
Predovšetkým sme rokovali o ústave, ktorú schválil kosovský parlament.
Táto ústava zahŕňa takpovediac všetky návrhy z Ahtisaariho plánu, ktorý vlani podporil Európsky parlament.
Je to plán, na ktorom je založená "nezávislosť pod dohľadom", a ktorý sa zameriava najmä na práva menšín a decentralizáciu vrátane oblastí, kde žijú prevažne srbskí obyvatelia Kosova.
Po vyhlásení nezávislosti sa v niektorých oblastiach Kosova objavili nepokoje.
Aká je súčasná situácia?
K násilnostiam došlo prevažne v severnej časti, v meste Mitrovica.
Sú však dôkazy, že to spôsobili nielen ľudia, ktorí tam žijú, ale aj ľudia prichádzajúci z okolia Kosova.
Myslím si, že vyhlásenie nezávislosti bola mimoriadna situácia, no v súčasnosti nevidíme žiadne veľké problémy.
Väčšina obyvateľstva je opatrná.
Srbi na severe nerobia v súčasnosti nepokoje - usporadúvajú povolené mierové demonštrácie.
Čo bude potrebné na to, aby sa s kosovskou nezávislosťou zmierilo srbské obyvateľstvo?
Zmierenie je vec, ktorá sa musí uskutočniť v praxi.
Stretli sme sa so srbskými ministrami kosovskej vlády a srbskými poslancami kosovského parlamentu a mali sme pocit, že v minulých rokoch sme stratili veľa času tým, že sme bežných ľudí neviedli k tomu, aby si navzájom dôverovali.
Navštívili sme jednu dedinku neďaleko Prištiny, kde sme sa streli s domácimi obyvateľmi.
Bola tam aj žena vo veku 60 rokov, ktorá mi povedala, že od roku 1999 ešte nebola na cintoríne, kde sú pochovaní jej otec, matka a brat.
Spýtala som sa prečo.
Odvetila: "Lebo sa tam bojím ísť".
Problémom je, že sa boja svojich susedov a susedia sa boja ich.
Myslím si teda, že v praxi by sa malo urobiť viac - zblížiť susediace dediny a viesť bežných ľudí k vzájomnému spolužitiu, dialógu a nájsť tak spôsob, ako žiť normálny život.
Musia dôverovať svojim susedom.
Kosovo je v súčasnosti pod správou misie OSN (UNMIK).
Európska únia už do Kosova vyslala svoju misiu (EULEX).
Srbi ju však neuznávajú.
Môže táto misia EÚ vykonávať svoje funkcie aj napriek neuznaniu zo strany Srbov?
V prvom rade, my nepreberáme všetky záväzky od misie OSN, UNMIK odovzdáva svoje právomoci vláde nezávislého Kosova.
Cieľom misie EULEX je zlepšiť demokratickú infraštruktúru, pomôcť sudcom, školiť policajtov.
A ak sa pozriete na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN č.1244, sú ľudia, ktorí povedia, že misia EULEX je v súlade s rezolúciou, kým iní ľudia vám povedia, že to tak nie je.
Záleží teda na ochote každého prijať to.
Myslím si, že by sme mali počkať na srbské voľby, ktoré sa uskutočnia 11. mája a po ich skončení sa k tejto otázke opätovne vrátiť.
Sme však v Kosove, pretože cítime, že nás potrebujú.
Ak tu bude záujem, právny základ by sa mal nájsť, dokáže sa nájsť a nájde sa.
Tlačová správa o návšteve v Kosove (anglicky) Delegácia EP pre juhovýchodnú Európu Profil poslankyne Pack Jacek Saryusz-Wolski: Budúcnosť Srbska aj Kosova leží v EÚ Misia EÚ v Kosove (anglicky) Misia OSN v Kosove (anglicky)
Znásilňovanie v Konžskej demokratickej republike: útok na ľudskú dôstojnosť
Situácia v krajine je podľa Jürgena Schrödera zničujúca Konžskú demokratickú republiku (KDR) sužovali ešte donedávna boje medzi vládnymi jednotkami a povstalcami.
Jednou z typických čŕt týchto sporov bolo systematické znásilňovanie žien a detí.
Po podpise mierovej dohody v januári 2008 sa síce situácia zlepšila, v niektorých oblastiach však stále zostáva problematická.
Zo 7-dňovej návštevy KDR sa práve vrátila delegácia troch poslancov.
S jej predsedom, nemeckým konzervatívcom Jürgenom Schröderom, sme sa porozprávali o smutnej realite tejto krajiny.
Podľa Akčného plánu humanitárnej pomoci ‘Konžskej demokratickej republike na rok 2008’ bolo počas roku 2007 v tejto krajine oznámených viac než 30 000 prípadov znásilnenia.
S veľkou pravdepodobnosťou sa však jedná len o zlomok skutočného počtu.
Prečo sa znásilňovanie takto rozšírilo?
Znásilňovanie bolo jednoznačne vojnovou zbraňou počas bojov.
Od uzavretia mierovej dohody (v januári 2008) sa však situácia zmenila.
Nejedná sa už o vojnovú zbraň.
Znásilňovanie sa stalo zbraňou bežnej kriminality, ktorú majú na svedomí povstalci, vojaci riadnej konžskej armády a aj civilisti.
Jednou z príčin je úloha žien v spoločnosti.
Postavenie žien je bohužiaľ podriadené postaveniu mužov.
Celá krajina nie je spravovaná dobrým spôsobom.
A v oblastiach, kde sme boli my, v severnom a južnom Kivu, hovoríme o zlom vládnutí, či o absencii vládnutia, pričom tu dominuje chaos.
Muži tejto spoločnosti stratili svoju dôstojnosť a teraz používajú svoje ‘mužské zbrane’, aby zničili dôstojnosť slabších - konkrétne žien a detí.
Jedná sa o prejav chaotickej a dezolátnej situácie v celej spoločnosti.
Aké dôsledky zanechávajú tieto znásilnenia na obetiach?
Následky sú zničujúce.
Tieto ženy a dievčatá, jedná sa dokonca aj o trojročné deti, na jednej strane odmietajú manželia, rodiny, a dediny, pretože podľa tamojších morálnych zákonov či etiky tým došlo k poškodeniu reputácie celej rodiny.
Na druhej strane zas obete znášajú fyzickú bolesť.
Útočníci teda vedia, že tým neútočia len na dôstojnosť ženy, ale že tiež takto ničia štruktúru spoločnosti.
Európsky parlament vo svojom januárovom uznesení žiada vyčleniť finančné prostriedky na pomoc obetiam.
Akým spôsobom môže Parlament či celá Európska únia ešte pomôcť?
Som presvedčený, že na prípady znásilnenia sa treba dívať v kontexte prípadov porušenia ľudských práv. Chýba tu súdnictvo, dominuje chaos a beztrestnosť.
Ľudia, ktorí páchajú tieto zločiny, sa len zriedka objavia pred súdom.
Mali by sme preto pokračovať v našom úsilí hľadať prostriedky, aby sa v krajine vybudoval justičný systém.
Ďalej musíme pomôcť ženám v tejto krajine, aby sme zabránili nielen porušovaniu ich ľudských práv, ale umožnili im zohrávať vedúcu pozíciu v spoločnosti.
To je aj jedným z hlavných záverov našej delegácie.
Mali by sme pripraviť projekty, ktorých cieľom bude pomôcť ženám v Konžskej demokratickej republike zastávať vedúce úlohy v spoločnosti.
Pri obnove spoločnosti sú najaktívnejšie ženy.
Navštívil som Indonéziu aj Afganistan.
Ak sa pozriete do očí tamojším poslankyniam, máte pocit, že im môžete niečo povedať a ony vás pochopia.
Ak sa však zadívate do očí tamojším poslancom, nevidíte v nich nič.
Ospravedlňujem sa za svoju otvorenosť, no muži sú v týchto spoločnostiach vychovávaní od detstva k tomu, ako byť správnymi chlapcami - nadradení dievčatám.
Stávajú sa tak obeťami svojej výchovy.
Ženy zas neustále počúvajú, že patria na najnižšie priečky spoločnosti.
Nemajú teda čo stratiť.
Podporujeme mierový proces a zmierenie v tejto časti sveta.
Situácia sa tiež môže zmeniť, ak zlepšíme naše vzťahy s Rwandou a Čínou, ktoré patria ku kľúčovým hráčom v tomto regióne.
Profil Jürgena Schrödera Misia OSN v KDR (anglicky) Poslanci schválili uznesenie o znásilňovaní v KDR (anglicky) Uznesenie EP o znásilňovaní v KDR
Cem Özdemir: Ponúkame strednej Ázii overený fungujúci model
Cem Özdemir Na februárovom plenárnom zasadnutí EP v Štrasburgu poslanci schválili správu o krajinách strednej Ázie (Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan).
Text zdôrazňuje, že energetická bezpečnosť a obchod nesmú odstaviť ľudské práva v tomto regióne na vedľajšiu koľaj.
Bližšie o tejto stratégii sme sa porozprávali s autorom správy, nemeckým poslancom zo skupiny zelených, Cemom Özdemirom.
Prečo by mal občanov EÚ zaujímať región strednej Ázie?
Sú to pomerne vzdialené a málo známe krajiny.
Myslím si, že by sme sa mali zaujímať o to, odkiaľ k nám prichádzajú energetické zdroje, za akých podmienok sa ťažia, kto vládne v týchto krajinách a aká je situácia občanov v týchto krajinách.
Z dlhodobého hľadiska dosiahneme energetickú bezpečnosť len ak budú tieto krajiny stabilné.
Diktátorstvo nezaručuje stabilitu.
Najlepšou zárukou stability je účasť všetkých občanov, čiže to, čo nazývame demokraciou.
Podobne ako je tomu v otázke klimatických zmien, problémy v regióne strednej Ázie sú univerzálne.
Záujem o strednú Áziu je výhodný pre tamojších obyvateľov a výhodný aj pre občanov v Európe.
Ktoré faktory ovplyvnia budúce vzťahy medzi EÚ a krajinami strednej Ázie?
Dokáže EÚ postupovať jednotne?
27 členských štátov môže urobiť veľa.
Dokážeme však oveľa viac, ak svoje sily spojíme.
Je naozaj potrebné, aby 27 členských štátov otvorilo 27 veľvyslanectiev v piatich krajinách strednej Ázie?
Máme na to prostriedky?
Pravdepodobne nie.
Avšak diplomatická služba EÚ, s ktorou ráta Lisabonská zmluva, by mohla byť omnoho efektívnejšia.
Viacero týchto krajín vedú politici, ktorí pochádzajú z post-sovietskej éry a nemajú veľa skúseností, prinajmenšom pokiaľ ide o demokraciu.
Takže našou úlohou je školiť novú generáciu.
Chcem, aby ďalšie generácie vedúcich predstaviteľov študovali na európskych univerzitách a spoznali nás a tiež chcem, aby sme spoznali my ich.
Pretože ak budú študovať v Európe, vrátia sa do svojich krajín s "vírusom demokracie" a zistia, že stratiť moc neznamená koniec sveta, že sa po ďalších voľbách môžete opäť vrátiť.
Musíme povzbudiť všetkých, ktorí sa tešia väčšej demokracii, ako napríklad v Kirgizsku, a tiež tých, ktorí chcú reformy.
Čo hovoríte na názor, že demokracia priniesla do Kirgizska len nestabilitu a že stredná Ázia nie je na demokraciu pripravená?
O posledných pätnástich rokov hovoríme, že ide o "post-sovietskú éru".
Teraz sa však už dostávame do "post-post-sovietskej éry".
Koľko rokov nám ešte budú hovoriť, že ide o špecifickú situáciu?
Ak chcú tieto krajiny aj naďalej používať tento argument, musia rozvinúť stratégiu s prechodom k demokracii.
Nemôžu napríklad uväzniť opozičných politikov alebo nezávislých novinárov, pretože nejde o kroky smerom k demokracii, ale o kroky opačným smerom.
Napríklad v Kazachstane.
Ak by tamojšie voľby boli bývali slobodné, prezident by bol získal asi 70% hlasov.
Takže lídri v týchto krajinách si môžu dovoliť byť voči opozícii a nezávislým médiám veľkorysejší.
Existuje riziko, že obrovský energetický potenciál regiónu by mohol odsunúť obavy z porušovania ľudských práv na vedľajšiu koľaj?
Stále hovoríme o piatich krajinách strednej Ázie s energetickým bohatstvom, ale v skutočnosti ide len o dve krajiny: Turkménsko a Kazachstan.
Napríklad Tadžikistan má veľké energetické problémy a ľudia tam zamŕzajú.
Uzbekistan predáva zemný plyn Rusku na úkor svojho vlastného obyvateľstva, ktoré mrzne.
To je skutočnosť.
Rusko a Čína krajinám strednej Ázie pomáhajú.
Ale ich pomoc je podľa hesla: "My vám dáme peniaze, vy nám energetické zdroje".
Pomoc EÚ však nezostáva len pri tom.
Chcem tiež, aby sa skoncovalo s detskou prácou, aby ľudia žili v zdravých a bezpečných podmienkach, aby mohli vyjadriť svoje názory bez hrozby uväznenia či trestného stíhania.
Strednej Ázii ponúkame technologickú výmenu, environmentálne poznatky, najlepšie univerzity na svete, úprimné priateľstvo, ktoré ide za hranicu obchodovania s energetickými zdrojmi.
Verím, že z dlhodobého hľadiska sa to oplatí.
Lídrom krajín strednej Ázie musíme povedať: "Ak chcete svoju krajinu posunúť dopredu, skočte do 21. storočia.
Vieme ako na to.
Prečo teda nepostupovať podľa úspešného modelu, ktorý funguje?
To je naša ponuka."
Profil poslanca Özdemira Delegácia pre krajiny strednej Ázie Tlačová správa o stratégii pre strednú Áziu (anglicky) Stratégia EÚ pre Strednú Áziu Výbor pre zahraničné veci
Jacek Saryusz-Wolski: Budúcnosť Srbska aj Kosova leží v EÚ
Jacek Saryusz-Wolski V nedeľu 3. februára sa v Srbsku uskutočnilo druhé kolo prezidentských volieb.
Zvíťazil v nich pro-európsky kandidát Boris Tadič.
Čo tento výsledok znamená pre vzťahy medzi EÚ a Srbskom?
Ako celú záležitosť skomplikuje vyhlásenie nezávislosti Kosova?
O tom sme sa porozprávali s predsedom výboru EP pre zahraničné veci a poľským poslancom zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Jacekom Saryuszom-Wolskim.
Podľa neoficiálnych výsledkov bol Boris Tadič znovuzvolený za srbského prezidenta.
Ako hodnotíte výsledky volieb?
Voľby prebehli v prvom rade podľa všetkých medzinárodných štandardov a vyjadrujú slobodnú demokratickú vôľu obyvateľov.
Z pohľadu EÚ ide o dobrú správu: znovuzvolený prezident, ktorý zdieľa európske hodnoty a vidí budúcnosť Srbska v európskej rodine, dáva perspektívu vstupu Srbska do EÚ, verme, že v nie príliš vzdialenej budúcnosti.
Takže v tejto chvíli sme optimistami a tešíme sa na spoluprácu s novým prezidentom a jeho administratívou.
Ministri zahraničných vecí krajín EÚ nedávno rozhodli odložiť podpísanie Stabilizačnej a asociačnej dohody so Srbskom.
Tento dokument sa pritom považuje za prvý krok k vstupu do EÚ.
Ako vidíte budúcnosť vzťahov Srbska a EÚ?
Stabilizačná a asociačná dohoda (SAA) je pripravená na podpis.
Zostávajú ešte drobné výhrady ohľadom spolupráce Srbska a Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu.
Keď tieto dôvody pominú, celý proces podpísania a následne implementácie SAA môže pokračovať.
Jednoznačne vidím budúcnosť Srbska v EÚ.
Zvolenie prezidenta, ktorý chce vstúpiť do EÚ znamená, že obyvatelia Srbska si túto možnosť želajú.
Takže teraz je to už len otázkou technických záležitostí: podpísať SAA, implementovať ju a neskôr získať plné členstvo v EÚ.
Myslíte si, že EÚ je pripravená "absorbovať" Srbsko?
Áno, EÚ je pripravená absorbovať Srbsko, podobne ako aj ostatné štáty západného Balkánu za predpokladu, že splnia náročné podmienky (Kodanské kritériá) tak, ako všetky krajiny, ktoré doposiaľ do EÚ vstúpili.
V prvom rade však potrebujeme mier a stabilitu na západnom Balkáne a potom môžme rokovať o vstupe.
Volebný výsledok dokazuje, že srbská spoločnosť je značne rozdelená ohľadom možného vstupu ich krajiny do EÚ.
Čo môže urobiť EÚ, aby tu získala väčšiu obľúbenosť?
Po podpísaní SAA a jej zavedení do praxe bude celý proces sledovať Komisia aj Európsky parlament.
Postupom času, ako sa vzťahy medzi Srbskom a EÚ zintenzívnia a nastane pokrok v asociačnom procese, postoje srbských občanov sa pravdepodobne čoraz viac budú prikláňať k integrácii do EÚ.
Očakáva sa, že Kosovo už onedlho vyhlási nezávislosť.
To pritom odmietali obaja najväčší kandidáti na srbského prezidenta.
Ako sa po vzniku samostatného Kosova zmenia vzťahy medzi EÚ a Srbskom?
Uvedomujeme si, že kosovská otázka je pre Srbsko veľmi zložitá a bolestivá.
Pozeráme však na európsku integráciu celého regiónu západného Balkánu.
Takže až raz všetky tieto krajiny budú v EÚ (ako to navrhuje Solúnska deklarácia), všetky hranice zmiznú.
Tešíme sa na vybudovanie dobrých vzťahov v rámci celého západného Balkánu, ale predovšetkým medzi Srbskom a Kosovom.
Teraz je dôležité, aby v prípade, že dôjde k jednostrannému vyhláseniu nezávislosti, Kosovo uzná čo najviac členských štátov EÚ.
Vstúpi Kosovo tiež do EÚ?
Myslím si, že práve to je budúcnosťou Kosova.
Samozrejme za predpokladu, že to bude vôľa jeho občanov.
Ich budúcnosť leží v EÚ.
Profil poslanca Saryusza-Wolského Poslanci diskutujú o vzťahoch EÚ so Srbskom (október 2007) Rozhovor s predsedom srbského parlamentu Oliverom Duličom EP: Srbsko musí pokračovať v reformách (október 2007) Výbor EP pre zahraničné veci Solúnska deklarácia (anglicky)
SK
1
PHOTO
20080715PHT34196.jpg
SK
2
PHOTO
20080414PHT26524.jpg
SK
4
LINK
http://ec.europa.eu/avpolicy/other_actions/content_online/index_en.htm
SK
5
LINK
http://curia.europa.eu/sk/actu/communiques/cp08/aff/cp080005sk.pdf
SK
6
LINK
http://www.obs.coe.int/db/gavis/piracy.html
SK
7
PHOTO
20080213PHT21097.jpg
SK
8
LINK
/members/public/yourMep/view.do;jsessionid=1DBAC0270A74244136F008447C66189D.node1?name=andersson&partNumber=1&id=2107&language=SK
SK
9
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=EMPL&language=SK
SK
12
LINK
http://www.un.org/esa/socdev/csd/
SK
13
PHOTO
20080421PHT27178.jpg
SK
15
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?body=DSEE&language=SK
SK
16
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=DE&partNumber=2&id=1191&language=SK
SK
18
LINK
http://www.eupt-kosovo.eu/new/index.php
SK
19
LINK
http://www.unmikonline.org/
SK
20
PHOTO
20080401PHT25437.jpg
SK
21
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=DE&partNumber=2&id=1858&language=SK
SK
22
LINK
http://www.monuc.org/Home.aspx?lang=en
SK
25
PHOTO
20080225PHT22262.jpg
SK
26
LINK
/members/expert/searchForm/view.do;jsessionid=FEF75A4DDA75490E4D50DD2478DC318D.node1?partNumber=1&name=Ozdemir&id=28235&language=SK
SK
27
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?body=DCAS&language=SK
SK
30
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=AFET&language=SK
SK
31
PHOTO
20080205PHT20566.jpg
SK
32
LINK
/members/expert/searchForm/view.do;jsessionid=C96C6D8E6A735052DC9385F0295A161F.node1?partNumber=1&name=Saryusz-Wolski&id=28297&language=SK
SK
36
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=AFET&language=SK
SK
37
LINK
http://ec.europa.eu/enlargement/enlargement_process/accession_process/how_does_a_country_join_the_eu/sap/thessaloniki_summit_en.htm
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0123 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0206 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10373 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080421IPR27171 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20426 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080117IPR19103 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0022 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219IPR21736 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0059 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071019STO11860 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11625 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071024IPR12331 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
