A7–0037/2010
17.3.2010
SPRÁVA
o návrhu na vymenovanie Ladislava Balka za člena Dvora audítorov
(C7‑0023/2010 – 2010/0811(NLE))
Výbor pre kontrolu rozpočtu
Spravodajkyňa:
Inés Ayala Sender
PR_NLE_art108
PE 430.942v03-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
PRÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS LadislavA BalkA
PRÍLOHA 2: ODPOVEDE LadislavA BalkA NA DOTAZNÍK
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
NÁVRH ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o návrhu na vymenovanie Ladislava Balka za člena Dvora audítorov
( C7‑0023/2010 – 2010/0811(NLE) )
(Konzultácia)
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom ( C7-0023/2010 ),
– so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,
– so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu ( A7–0037/2010 ),
A. keďže Ladislav Balko spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,
1. súhlasí s návrhom Rady vymenovať Ladislava Balka za člena Dvora audítorov;
2. poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.
PRÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS LadislavA BalkA
Ladislav Balko
Narodil sa v roku 1954 v Slepčanoch na Slovensku.
Vyštudoval právo na Univerzite Komenského v Bratislave.
Neskôr získal titul doktor práv, PhD., a stal sa docentom v odbore finančného a obchodného práva.
Počas väčšiny svojej profesionálnej kariéry sa zaoberal finančnými otázkami.
Od roku 1990 pracoval ako bankár a odborník na verejné financie v praktickej aj teoretickej oblasti.
V rokoch 1990 a 1991 bol vedúcim právnikom na Colnom riaditeľstve Slovenskej republiky.
Potom od roku 1991 do roku 1999 zastával riadiace funkcie vrátane námestníka generálneho riaditeľa v najväčšej slovenskej komerčnej banke – Všeobecnej úverovej banke (VÚB).
Od roku 2001 do roku 2004 bol viceguvernérom a členom predstavenstva Exportno-importnej banky Slovenskej republiky.
V roku 2003 bol výkonným riaditeľom vládnej agentúry pre zahraničné investície a obchod (SARIO).
V týchto funkciách riešil praktické otázky v oblasti investičných stimulov a štátnej pomoci.
Doteraz najvyššiu funkciu v bankovníctve zastával v období rokov 2004 – 2006, keď ho vláda vymenovala za člena Bankovej rady, najvyššieho správneho orgánu centrálnej banky – Národnej banky Slovenska (NBS).
Na základe týchto profesijných činností sa ako odborník vo finančnej sfére stal v roku 2006 poradcom predsedu vlády Slovenskej republiky pre financie a priame zahraničné investície.
V tejto funkcii sa venuje oblastiam vládneho riadenia verejných financií, rozpočtu, štrukturálnych fondov a ďalším súvisiacim oblastiam.
Od roku 2006 je tiež podpredsedom predstavenstva štátnej Slovenskej záručnej a rozvojovej banky (SZRB).
V roku 2008 ho vláda vymenovala za člena Cenovej rady vlády.
Takto je jediným bankárom v Slovenskej republike, ktorý pôsobil vo vrcholových riadiacich orgánoch troch finančných inštitúcií vlastnených štátom (EXIMBANKA, NBS, SZRB).
V rámci svojich bankových funkcií bol členom viacerých dozorných rád, v ktorých vykonával dohľad a kontrolu nad finančným manažmentom.
Ako poradca predsedu vlády sa zúčastňoval na procese zavádzania eura na Slovensku.
Bol členom pracovného výboru pre legislatívu a pracovného výboru pre komunikáciu.
Je autorom vyhlásenia o celonárodnej dohode o prijatí a používaní eura na Slovensku.
Organizoval tiež viaceré konferencie o zavedení eura.
Popri praktických činnostiach v oblasti financií pôsobí v teoretickej sfére ako vedúci odboru finančného práva na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, kde vychováva právnych odborníkov v oblasti rozpočtu, finančnej kontroly, daní, poplatkov, ciel, meny a finančných trhov.
Napísal veľa vedeckých a odborných článkov na tieto témy, ako aj mnohé učebnice finančného práva.
Doc.
JUDr. Ladislav Balko, PhD.
Narodil sa 20. mája 1954 v obci Slepčany v okrese Zlaté Moravce.
1978: dokončil štúdium na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave a začal pracovať ako podnikový právnik na generálnom riaditeľstve spoločnosti Hydinársky priemysel GRT Bratislava.
1.
V roku 1980 získal po zložení rigoróznej skúšky titul JUDr.
2.
Od septembra 1980 do marca 1990 pracoval ako redaktor v Československom rozhlase v Bratislave.
3.
1990 – 1991: vedúci odborný právnik na Colnom riaditeľstve SR.
4.
Akademický rok 1994/1995: začal vyučovať na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave na katedre obchodného, finančného a hospodárskeho práva, pričom sa zameriaval na finančné právo a právo finančných trhov.
5.
Na Právnickej fakulte Univerzity Komenského obhájil diplomovú prácu na tému Úver ako inštitút bankového práva.
V súčasnosti vyučuje finančné právo na Právnickej fakulte Univerzity Komenského a je vedúcim odboru finančného práva.
Napísal viaceré monografie z tejto oblasti.
Ako vedúci autorského kolektívu sa podieľal na vydaní učebnice finančného práva (2005).
Je autorom mnohých publikácií o bankovom práve (2000), práve finančných trhov (2001) a obchodnom a finančnom práve, ako aj prednášok na Fakulte masmediálnej komunikácie Univerzity sv. Cyrila a Metoda v Trnave (2001), publikácie Základy práva pre pracovníkov bánk na Inštitúte bankového vzdelávania Národnej banky Slovenska (2001) a publikácie Štrukturálne fondy Európskej únie v slovenskej právnej reflexii (2004).
Je tiež spoluautorom viacerých publikácií a učebníc: Zmenky, šeky, akreditívy (1993), Základy bankového práva (2001), Právna úprava hlavných bankových činností (2001), Colné právo (2001), Základy daňového, poplatkového a colného práva ( 2001), Poistiť si export?
A prečo nie! (2002), Právna úprava finančného trhu v slovenskom právnom systéme – právo finančného trhu (2003), Základy verejných financií (2006), a „federálnej“ učebnice finančného práva (2006).
Celkovo je autorom približne 170 publikácií, monografií, akademických a vedeckých štúdií a článkov.
Je členom viacerých redakčných rád a zúčastnil sa na mnohých národných a medzinárodných konferenciách, sympóziách a seminároch.
Po odbornej stránke sa zameriava na otázky finančného práva a verejných financií.
6.
Od roku 2002 prednáša na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave.
7.
V bankovom odvetví začal pôsobiť od 1. júla 1991 ako manažér odboru pôžičiek a vkladov.
Od júla do decembra 1991 pracoval v bratislavskej pobočke VÚB ako manažér pôžičiek a zaoberal sa osobitnými úverovými dohodami s malými a strednými podnikmi.
a.
V júni a júli 1992 bol na študijnom pobyte v USA, kde sa zúčastnil študijného programu Ministerstva poľnohospodárstva USA vo Washingtone a programu poľnohospodárskeho financovania v Columbuse v Ohiu.
b.
Dňa 1. októbra 1992 sa stal riaditeľom systémovo-analytického odboru na oddelení pre firmy v ústredí VÚB, kde zodpovedal za prípravu úverových a vkladových postupov, najmä pre veľkých firemných zákazníkov VÚB.
c.
V máji a júni 1993 sa zúčastnil na študijnom pobyte v Chicagu v USA, kde pracoval vo First Bank of Chicago a na University of Illinois v Urbana-Champaign, pričom sa zameriaval najmä na reštrukturalizáciu portfólia a bankovníctvo, postupy reštrukturalizácie úverov a vymáhanie bankových pôžičiek konkurznou cestou.
d.
V roku 1993 dostal za úlohu vytvoriť oddelenie, ktoré sa bude zaoberať vysoko rizikovými úvermi, a od 1. apríla 1994 bol riaditeľom odboru rizikových úverov VÚB, ktoré sa zaoberalo vysoko rizikovými úvermi v hodnote približne 25 miliárd SKK.
V tejto funkcii priamo riadil 34 zamestnancov na ústredí banky a približne 80 zamestnancov na jednotlivých bankových pobočkách.
Počas tejto práce s vysoko rizikovými pôžičkami so svojimi kolegami riešil otázky reštrukturalizácie úverov VÚB napríklad so: ZŤS Martin, ZŤS Dubnica nad Váhom, Calex Zlaté Moravce, Smrečina Banská Bystrica, VSS Košice, Magnetech Hačava, Tatra Bánovce nad Bebravou, ZDA Partizánske, SVL Žilina, ZVL – Kysucké Nové Mesto, Novofruct Nové Zámky, Vihorlat Snina, Tokay Slovenské Nové Mesto atď. V tejto oblasti zodpovedal za navrhovanie konkrétnych reštrukturalizačných opatrení pre veľkých firemných zákazníkov Bol členom dozorných rád CEB Holding Partizánske, a.s., Nový Calex, a.s., ZŤS Hriňová a.s., VÚB Factoring, a.s. a Transpetrol, a.s.
e.
V roku 1993 sa podieľal na vytvorení dcérskej spoločnosti VÚB – Factoring, a.s. a stal sa jedným z jej prvých predsedov správnej rady .
f.
V roku 1997 sa stal námestníkom generálneho riaditeľa VÚB, a.s na odbore bankovej logistiky, kde fakticky riadil štyri oddelenia vrátane právneho oddelenia a 104 zamestnancov.
V tejto funkcii sa stal členom úverového výboru, ktorý schválil úvery v celkovej výške viac ako 100 miliónov SKK najmä veľkým spoločnostiam.
g.
Po organizačných zmenách v roku 1999 a po zrušení funkcie námestníka generálneho riaditeľa sa stal riaditeľom právneho odboru.
8.
V auguste 1991 získal licenciu na výkon praxe komerčného právnika.
9.
Od 1. februára 2000 je zapísaný v zozname advokátov vedenom Slovenskou advokátskou komorou.
10.
V roku 1997 bol zvolený za viceprezidenta Inštitútu konkurzného práva SR.
11.
V roku 2001 ho slovenská vláda vymenovala za viceguvernéra Eximbanky, kde bol zodpovedný za jej činnosť v oblasti poisťovníctva.
V rokoch 2001 – 2004 bol členom predstavenstva Eximbanky SR.
12.
V roku 2003 ho slovenská vláda vymenovala za člena správnej rady Eximbanky SR.
13.
V roku 2003 bol generálnym riaditeľom Slovenskej agentúry pre rozvoj investícií a obchodu (SARIO) .
14.
Dňa 29. septembra 2004 ho slovenská vláda vymenovala za člena Bankovej rady Národnej banky Slovenska.
PRÍLOHA 2: ODPOVEDE LadislavA BalkA NA DOTAZNÍK
pán Ladislav BALKO/ SLOVENSKÁ REPUBLIKA
Odpovede na otázky
Odborná prax
1.
Vymenujte, prosím, hlavné aspekty vašej odbornej praxe v oblasti verejných financií, riadenia alebo auditu riadenia.
Nižšie uvádzam prehľad mojej odbornej činnosti v procesoch získavania a riadenia verejných financií, ako aj mojej akademickej činnosti vo funkcii docenta finančného práva, prostredníctvom ktorej prispievam k vzdelávaniu a odbornej príprave odborníkov v oblasti rozpočtu, daní, ciel, finančnej kontroly a finančných trhov.
a) Vo funkcii vedúceho právnika na Colnom riaditeľstve Slovenskej republiky som začiatkom 90. rokov získal skúsenosti v oblasti colných poplatkov.
Následne som zastával vrcholové riadiace funkcie, v ktorých som mal príležitosť zúčastňovať sa na procesoch získavania a riadenia prostriedkov štátneho rozpočtu.
Pracoval som aj pre najväčšiu komerčnú banku na Slovensku – VÚB.
Až do jej privatizácie bol zisk štátnej VÚB príjmom štátneho rozpočtu a banka tvorila súčasť štátnych finančných aktív.
Tiež som v rámci programu USAID a v spolupráci s audítormi spoločností KPMG a McKinsey & Company viedol tím, ktorý reštrukturalizoval úverové portfólio VÚB.
To viedlo k vytvoreniu oddelenia pre reštrukturalizáciu úverov, ktoré zodpovedalo za riadenie takmer jednej tretiny úverového portfólia banky.
b) Medzi ďalšie vrcholové riadiace funkcie, ktoré som postupne od roku 2001 až do súčasnosti zastával, patria: viceguvernér a člen predstavenstva Exportno-importnej banky Slovenskej republiky, výkonný riaditeľ Slovenskej agentúry pre rozvoj investícií a obchodu (SARIO) a člen Bankovej rady Národnej banky Slovenska.
V súčasnosti som podpredsedom predstavenstva Slovenskej záručnej a rozvojovej banky.
Vo všetkých uvedených funkciách som aktívne riadil procesy vnútornej kontroly a auditu, zaoberal som sa tvorbou a schvaľovaním plánov kontroly a auditu a oboznámil som sa s postupmi predbežnej, priebežnej a následnej kontroly.
Tiež som bol členom dozornej rady vo viacerých inštitúciách, čo zahŕňalo dohľad nad ich finančnými operáciami a hodnotenie ich auditu.
c) V roku 2006 sa predseda vlády vzhľadom na moje dlhoročné skúsenosti vo finančnej oblasti rozhodol vymenovať ma za člena jeho zboru poradcov ako poradcu pre financie a zahraničné investície.
V tejto funkcii sa podieľam na riadení verejných financií.
To zahŕňa prípravu stanovísk predsedu vlády k akémukoľvek materiálu prerokovávanému vládou alebo k návrhom zákonov predloženým príslušnými ministerstvami v oblasti rozpočtu, daní, investičných stimulov, finančných trhov, zahraničných investícií atď. Pri plnení mojich úloh v tejto funkcii som v kontakte so zodpovednými orgánmi príslušných ministerstiev, čo mi poskytuje príležitosť na usmerňovanie ich politík a rozhodovania v oblasti verejných financií.
d) Za relevantnú považujem aj moju akademickú činnosť vo funkcii docenta finančného práva na najstaršej slovenskej univerzite – Univerzite Komenského.
To mi poskytuje výbornú príležitosť na prepájanie teórie a vedy s konkrétnou činnosťou v oblasti verejných financií.
Už 15 rokov prednášam v oblasti verejných financií, rozpočtového práva, finančnej kontroly, daňového a colného práva, menového a devízového práva a práva finančných trhov.
V dôsledku tejto činnosti som stretol mnohých z mojich bývalých študentov v dozorných funkciách v centrálnej banke, vo funkciách v oblasti finančnej kontroly a vo verejnej správe, v bankách a inde.
2.
Ktoré boli tri najdôležitejšie rozhodnutia, na ktorých prijatí ste sa vo vašom profesionálnom živote podieľali?
Za najdôležitejšie rozhodnutia v oblasti verejných financií, ktoré som prijal, považujem tieto:
a) Počas ťažkého obdobia transformácie v polovici 90. rokov som sa podieľal na riadení vysoko rizikových úverov v najväčšej komerčnej banke na Slovensku – VÚB.
Po niekoľkoročnej spolupráci s medzinárodnými konzultantmi banky v oblasti auditu som vo VÚB vytvoril oddelenie pre vysoko rizikové úvery – Oddelenie pre reštrukturalizáciu úverov, a stal som sa jeho prvým riaditeľom.
V tejto funkcii som riadil pohľadávky vo výške viac ako 30 miliárd SKK (takmer 1 miliarda EUR).
Položil som tak základy pre tento druh činnosti s cieľom zabezpečiť splatenie úverov banke.
b) V roku 2003 som vytvoril sekciu kontroly a auditu v Slovenskej agentúre pre rozvoj investícií a obchodu (SARIO), ktorá dovtedy nemala kontrolné mechanizmy napriek tomu, že prijímala prostriedky zo štátneho rozpočtu.
Moje rozhodnutie bolo motivované aj tým, že SARIO využívala predvstupové fondy EÚ a mala sa stať implementačnou agentúrou pre štrukturálne fondy, najmä pokiaľ ide o vytváranie priemyselných parkov.
c) Tretia kategória rozhodnutí sa spája s mojou účasťou v pomerne malom tíme, ktorý sformuloval konečné znenie programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky v roku 2006.
Ja som prispel ku koncepcii makroekonomického rámca, politiky v oblasti verejných financií a ich udržateľnosti, ako aj politiky v oblasti daní a hospodárstva.
V rámci tejto kategórie rozhodnutí by som tiež rád spomenul môj príspevok k prijatiu eura na Slovensku.
Okrem iného som zostavil Deklaráciu spoločenskej zhody zaviesť a používať euro na Slovensku, ktorú predseda vlády podpísal v mene vlády so všetkými sociálnymi partnermi a obcami.
V tomto dokumente sa stanovuje záväzok vlády plne implementovať politiky uvedené v jej konvergenčnom programe na roky 2007 – 2010.
Okrem toto obsahuje záväzok vlády, že splní svoje povinnosti vyplývajúce z revidovaného paktu stability a rastu, a najmä povinnosť pokračovať v konsolidácii verejných financií.
Táto deklarácia sa spomína aj v konvergenčnej správe Komisie za rok 2008.
Nezávislosť
3.
Zmluva stanovuje, že členovia Dvora audítorov sú pri vykonávaní svojich úloh „úplne nezávislí“.
Ako by ste tento záväzok uplatnili vo vzťahu k vašim budúcim úlohám?
Ako člen Dvora audítorov by som prísne dodržiaval uvedený záväzok v súlade s príslušnými ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
Požiadavka úplnej nezávislosti stanovená v druhom odseku článku 285 ZFEÚ je podrobnejšie stanovená v článku 286 ods. 1 a ods. 3 až 4 ZFEÚ.
Som presvedčený, že moje odborné skúsenosti, osobný charakter a vlastnosti, ako aj skutočnosť, že nie som členom žiadnej politickej strany, budú zaručovať moju úplnú nezávislosť pri výkone úloh, ako to vyžaduje článok 286. ods. 1 ZFEÚ.
Tiež vás môžem uistiť, že by som prísne dodržiaval záväzky obsiahnuté v článku 286 ods. 3 ZFEÚ, že nesmiem požadovať ani prijímať pokyny od žiadnej vlády ani od iného orgánu a že sa musím zdržať akéhokoľvek konania nezlučiteľného s mojou prípadnou funkciou.
Počas výkonu mojej funkcie by som nevykonával žiadnu inú pracovnú činnosť, ako to vyžaduje článok 286 ods. 4 ZFEÚ (pozri aj moju odpoveď na otázku č. 6).
Po skončení môjho funkčného obdobia by som konal čestne a zdržanlivo pri prijímaní určitých funkcií alebo výhod.
Pokiaľ ide o zákaz požadovať alebo prijímať pokyny, v článku 286 ods. 6 ZFEÚ sa stanovuje dodatočná poistka, v súlade s ktorou môže člena Dvora audítorov odvolať z funkcie alebo zbaviť nároku na určité požitky len Súdny dvor, a to na žiadosť Dvora audítorov.
Budem tiež konať v súlade s požiadavkami Kódexu správania členov Dvora audítorov, ktorý je pripojený k rozhodnutiu Dvora audítorov 92/2004, ktorým sa stanovujú vykonávacie predpisy k jeho rokovaciemu poriadku.
Okrem toho by som sa inšpiroval limskou Deklaráciou smerníc o zásadách kontroly (Declaration of Guidelines on Auditing Precepts) , ktorá bola prijatá v roku 1977 pod záštitou INTOSAI a často sa uvádza ako „Magna charta“ externého auditu verejnej správy.
Podľa deklarácie môžu najvyššie kontrolné orgány plniť svoje úlohy objektívne len vtedy, ak sú nezávislé od kontrolovaných subjektov a chránené pred vplyvom zvonku.
Musia disponovať potrebnou funkčnou a organizačnou nezávislosťou, ktorá musí byť zaručená ústavou.
Uvedený rámec poskytuje vhodné záruky nezávislosti, a podľa môjho skromného názoru ich ako kandidát na člena Dvora audítorov spĺňam aj ja.
4.
Dostali ste pozitívne hodnotenie plnenia riadiacich úloh, ktoré ste predtým vykonávali, ak sa takýto postup uplatnil?
Na moje vyššie uvedené úlohy sa neuplatňovali formálne postupy hodnotenia.
Plnenie mojich riadiacich úloh však bolo vždy odmenené pozitívnym hodnotením práce, ktorú vykonali tímy v mojej zodpovednosti.
Okrem toho som bol postupne poverovaný novými funkciami a väčšou zodpovednosťou.
Napríklad po tom, ako som bol riaditeľom oddelenia vo VÚB, som bol vymenovaný za zástupcu generálneho riaditeľa.
Po funkcii viceguvernéra Exportno-importnej banky, som sa stal výkonným riaditeľom SARIO a neskôr členom Bankovej rady Národnej banky Slovenska.
Ako docent finančného práva som bol menovaný za riaditeľa odboru finančného práva na Právnickej fakulte Univerzity Komenského.
5.
Sú vaše obchodné alebo finančné záujmy alebo akékoľvek iné záväzky charakteru, ktorý by bol nezlučiteľný s výkonom vašich budúcich úloh?
Ste pripravený odhaliť všetky vaše finančné záujmy a iné záväzky predsedovi Dvora audítorov a zverejniť ich?
V prípade, že ste účastníkom akéhokoľvek prebiehajúceho súdneho konania, mohli by ste, prosím, uviesť podrobnosti?
Nemám žiadne obchodné alebo finančné záujmy ani akékoľvek iné záväzky, ktoré by mohli byť nezlučiteľné s výkonom mojich budúcich úloh.
Samozrejme som pripravený odhaliť všetky moje finančné záujmy a iné záväzky predsedovi Dvora audítorov a zverejniť ich.
V tejto súvislosti by som rád podotkol, že v súlade so slovenskými právnymi predpismi
Článok 7 ústavného zákona č. 357/2004 Zb. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov v znení zmien a doplnení. každý rok poskytujem informácie o plnení požiadaviek súvisiacich s nezlučiteľnosťou funkcií, ako aj informácie o mojich príjmoch a majetku Parlamentnému výboru pre nezlučiteľnosť funkcií.
Tieto informácie sú verejne dostupné na internetovej stránke výboru
http://www.nrsr.sk/default.aspx?sid=oznamenia_funkcionarov .
Nie som účastníkom žiadneho súdneho konania.
6.
Ste po vymenovaní za člena Dvora audítorov pripravený odstúpiť z akéhokoľvek voleného postu alebo vzdať sa akejkoľvek aktívnej zodpovednej funkcie v politickej strane?
Plne podporujem požiadavku úplnej nezávislosti členov Dvora audítorov.
Preto po vymenovaní za člena Dvora audítorov samozrejme odstúpim zo všetkých funkcií a postov, ktoré v súčasnosti zastávam.
Nie som členom ani funkcionárom žiadnej politickej strany.
7.
Ako by ste postupovali v prípade závažných nezrovnalostí alebo dokonca podvodu a/alebo korupcie, do ktorého by boli zapojení aktéri v členskom štáte vášho pôvodu?
Postupoval by som nezávisle, nestranne a profesionálne vo všeobecnom záujme Únie.
Akékoľvek zapojenie aktérov z členského štátu môjho pôvodu by nemalo vplyv na moje konanie.
Prísne by som rešpektoval právny rámec uplatniteľný na ochranu finančných záujmov Únie pred nezrovnalosťami, podvodmi a korupciou vrátane interných pravidiel Dvora audítorov, napr. rozhodnutia 97/2004, ktorým sa stanovujú podmienky jeho spolupráce s úradom OLAF, pokiaľ ide o prístup úradu OLAF k informáciám o audite.
Vykonávanie úloh
8.
Aké by mali byť hlavné znaky kultúry riadneho hospodárenia s finančnými prostriedkami vo verejnej správe?
Na základe mojich odborných skúseností, ako aj akademickej činnosti v oblasti verejných financií sa domnievam, že hlavné znaky riadneho finančného hospodárenia vo verejnej správe sa odrážajú v týchto zásadách:
a) Zásada nadradenosti verejného záujmu obsiahnutá v právnych predpisoch, ktorými sa riadia finančné aktivity štátu a samosprávnych orgánov.
b) Zásada zákonnosti, ktorá od všetkých finančných aktérov vyžaduje, aby prísne dodržiavali všetky platné ustanovenia finančného práva.
Tá tiež vyžaduje, aby sa rozpočty prijímali ako právne akty, a aby sa dane, poplatky a iné platby stanovovali na základe právnych aktov.
c) Rozdelenie funkcií v oblasti finančnej činnosti medzi legislatívnu a výkonnú moc, ktoré je zakotvené najmä v ústavnom práve.
d) Verejná povaha a transparentnosť finančných aktivít štátu a samosprávnych orgánov sa opiera o skutočnosť, že ide o prostriedky vyzbierané od občanov a podnikov.
Ich použitie musí podliehať verejnej kontrole.
V tejto súvislosti vítam európsku iniciatívu týkajúcu sa transparentnosti ako krok správnym smerom, najmä pokiaľ ide o povinnosť členských štátov zverejňovať príjemcov prostriedkov z rozpočtu EÚ, ktorá je teraz zakotvená v článku 53b ods. 2 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
e) Účasť občanov na finančných aktivitách štátu a samosprávnych orgánov, napríklad prostredníctvom práva podávať verejnej správe návrhy, žiadosti a sťažnosti.
f) Finančné plánovanie ako zásada znamená, že aktivity štátu a samosprávnych orgánov súvisiace s výberom, rozdeľovaním a použitím verejných prostriedkov sa uskutočňujú v súlade s ich príslušnými finančnými plánmi.
Uvedené základné zásady sa musia uplatňovať v každodennom hospodárení s verejnými financiami, aby sa zaistilo, že verejné prostriedky sa využijú hospodárne, efektívne a účinne.
Riadne finančné hospodárenie presnejšie zahŕňa:
- jasne stanovené ciele,
- určenie a analýzu finančných rizík a prijatie opatrení zameraných na ich odstránenie,
- rozdelenie zodpovednosti medzi tých, čo majú finančnú zodpovednosť,
- vysoko kvalitné IT, jasné pravidlá vnútornej a vonkajšej komunikácie,
- neprestajné zlepšovanie kvality riadiacej činnosti,
- neprestajné investície do odborného vzdelávania zamestnancov,
- jednoznačné, jednoduché a moderné právne pravidlá odrážajúce medzinárodne osvedčené postupy,
- vysoko kvalitné výkazníctvo,
- účinnú vnútornú kontrolu a preventívne pôsobiace mechanizmy vnútorného auditu, a
- využívanie zistení a odporúčaní externého auditu.
9.
V súlade so zmluvou pomáha Dvor audítorov Európskemu parlamentu pri výkone jeho právomocí v oblasti kontroly plnenia rozpočtu.
Ako by ste opísali vaše úlohy, najmä vzhľadom na podávanie správ Európskemu parlamentu a jeho Výboru pre kontrolu rozpočtu?
Mám na zreteli skutočnosť, že hlavnú politickú zodpovednosť v oblasti verejných financií EÚ má Komisia, Rada a Parlament.
Táto zodpovednosť je vyjadrená v celom rozpočtovom postupe, nielen v navrhovaní a schvaľovaní rozpočtu, ale aj v jeho plnení, monitorovaní a kontrole.
Bolo by pre mňa veľkou cťou, ak by som sa na tomto procese mohol zúčastniť ako člen Dvora audítorov.
Je zrejmé, že ak má Dvor audítorov vykonávať svoje úlohy riadne a efektívne, musí zostať úplne nezávislý od ostatných inštitúcií, ale zároveň s nimi musí udržiavať neustále kontakty.
Verím, že moje nezávislé, odborné názory by boli cenným príspevkom pre Dvor audítorov i Parlament.
Moje informačné povinnosti by som rozdelil do dvoch kategórií:
a) Moje zákonné povinnosti voči Parlamentu, najmä povinnosti vyplývajúce zo zmluvy, nariadení, rokovacieho poriadku atď. Mojou úlohou bude aktívne sa zúčastňovať na opatreniach umožňujúcich Parlamentu udeliť Komisii absolutórium za plnenie rozpočtu.
V súlade s článkom 319 ods. 1 ZFEÚ Rada a Parlament preskúmajú okrem iných dokumentov aj výročnú správu a osobitné správy Dvora audítorov, na ktorých sa budem podieľať.
Nariadenie o rozpočtových pravidlách obsahuje v článkoch 143 a 144 ustanovenia týkajúce sa predkladania správ Parlamentu.
Tiež sa budem zúčastňovať na relevantných schôdzach Výboru pre kontrolu rozpočtu, na ktorých budú predstavené uvedené správy.
b) Iniciatívne a neformálne aktivity – jedného z členov môjho kabinetu by som poveril pravidelným monitorovaním programu a dokumentov Výboru pre kontrolu rozpočtu, ako aj prípravou príslušných zápisníc, informačných dokumentov a návrhov na moju vlastnú prácu i prácu Dvora audítorov.
Celkovo by som uvedené činnosti vykonával tak, aby sa dosiahli dva hlavné ciele Dvora audítorov uvedené v stratégii auditu na roky 2009 – 2012:
a) maximalizácia celkového vplyvu auditov, a
b) zvýšenie efektívnosti prostredníctvom čo najlepšieho využívania prostriedkov.
Ako docent finančného práva by som tiež pokladal za veľmi zaujímavé, ak by som sa mohol podieľať na formulácii stanovísk Dvora audítorov k návrhom finančných predpisov EÚ, napríklad v kontexte prebiehajúceho druhého trojročného preskúmania nariadenia o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacích predpisov.
Návrh Komisie, ktorý má byť predložený v polovici roka 2010, by mal odrážať aj zistenia Dvora audítorov uvedené v jeho výročnej správe za rok 2008, ktoré sa týkajú vysokého počtu chýb v takmer všetkých oblastiach výdavkov EÚ.
Tiež by som sa rád zúčastnil diskusií týkajúcich sa koncepcie „prijateľného rizika chýb“, pričom zároveň zdôrazňujem potrebu zachovať politiku nulovej tolerancie podvodov
Napr. kapitola 1 odpovede európskeho ombudsmana na konzultáciu o preskúmaní nariadenia o rozpočtových pravidlách
(http://ec.europa.eu/budget/library/consultations/FRconsult2009/contributions/P018_2009-12-17_Eur_ Ombudsman_Belgium_en.pdf). .
10.
Aká je podľa vášho názoru pridaná hodnota výkonnostného auditu a ako by mali byť jeho výsledky zakomponované do riadenia?
Myslím si, že pridaná hodnota výkonnostného auditu vyplýva z charakteristických vlastností a rozsahu tohto typu auditu oproti finančnému auditu.
Cieľom finančného auditu je preskúmať účtovníctvo, ako aj zákonnosť a správnosť použitia verejných prostriedkov.
Podľa limskej deklarácie, ktorú som spomenul v odpovedi na otázku č. 3, sa výkonnostný audit orientuje na preskúmanie výkonnosti, hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti verejnej správy.
Týka sa nielen špecifických finančných operácií, ale celého radu vládnych činností vrátane organizačných a administratívnych systémov.
Výkonnostný audit tak pomáha zaistiť, aby sa verejné prostriedky vynakladali rozumne, a zohráva pozitívnu úlohu v tom, že proaktívne ukazuje, ktoré oblasti hospodárenia s verejnými zdrojmi by sa mohli zlepšiť a ako.
V kontexte EÚ článok 287 ods. 2 ZFEÚ poskytuje Dvoru audítorov právny základ pre výkon oboch typov auditu, keďže sa v ňom uvádza, že Dvor audítorov preskúmava zákonné a riadne uskutočňovanie príjmov a výdavkov EÚ, ako aj riadne finančné hospodárenie EÚ.
V súlade s bodom 1.2.1 príručky Dvora audítorov na vykonávanie auditu výkonnosti je výkonnostný audit auditom riadneho finančného hospodárenia, konkrétne auditom hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti, s ktorou Komisia a/alebo iné kontrolované subjekty vynakladali prostriedky EÚ pri výkone svojich úloh.
Pokiaľ ide o začlenenie zistení do riadenia, použil by som ako oporu článok 27 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Stanovuje, že pre všetky typy činností, na ktoré sa vzťahuje rozpočet, sa stanovia osobitné, merateľné, dosiahnuteľné, relevantné a časovo vymedzené ciele.
Dosahovanie týchto cieľov sa monitoruje na základe ukazovateľov výkonnosti pre každú činnosť.
Domnievam sa, že poznámky a odporúčania obsiahnuté vo výročných a osobitných správach Dvora audítorov predstavujú cenný zdroj pre manažérov pri stanovovaní uvedených cieľov.
Zistenia výkonnostného auditu tak pomôžu zvýšiť kvalitu a vhodnosť hospodárenia s prostriedkami EÚ.
Ako sa uvádza vo Vykonávacích smerniciach INTOSAI pre audit výkonnosti, môže to napokon posilniť legitimitu, zodpovednosť, ako aj dôveru občanov v EÚ a jej inštitúcie.
11.
Ako by sa mohla zlepšiť spolupráca medzi Dvorom audítorov, národnými audítorskými orgánmi a Európskym parlamentom (Výborom pre kontrolu rozpočtu) v oblasti auditu rozpočtu EÚ?
Každá z uvedených inštitúcií má v príslušných právnych predpisoch jasne definovaný mandát a kompetencie.
Pokiaľ ide o ich spoluprácu, chce by som ako prvé spomenúť všeobecné ustanovenia článku 4 ods. 3 a článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), podľa ktorých by spolupráca medzi EÚ a jej členskými štátmi, ako aj spolupráca medzi samotnými inštitúciami EÚ mala byť „ lojálna “.
Konkrétnejšie, pokiaľ ide o spoluprácu medzi Dvorom audítorov a národnými audítorskými orgánmi, v článku 287 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že ak sa má audit vykonať v členských štátoch, Dvor audítorov a národné audítorské orgány spolupracujú „ v duchu dôvery, pričom si zachovávajú svoju nezávislosť “.
Národné audítorské orgány alebo, ak tieto nemajú nevyhnutné právomoci, príslušné orgány štátnej správy predkladajú Dvoru audítorov na jeho žiadosť všetky dokumenty alebo informácie nevyhnutné na vykonanie jeho úlohy.
Ďalej, čo sa týka spolupráce Rady a Parlamentu, v štvrtom pododseku článku 287 ods. 4 ZFEÚ, ktorého sa tiež týka otázka č. 9, sa stanovuje, že Dvor audítorov pomáha Parlamentu (a Rade) pri výkone ich právomocí pri kontrole plnenia rozpočtu.
Nakoniec, pokiaľ ide o spoluprácu národných audítorských orgánov s Dvorom audítorov a Parlamentom, podľa článku 310 ods. 5 ZFEÚ sa vyžaduje, aby členské štáty spolupracovali s EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa prostriedky zahrnuté do rozpočtu použili v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia.
Uvedený právny rámec EÚ je doplnený vnútroštátnymi právnymi predpismi, spravidla v príslušných ústavách a osobitných zákonoch o najvyšších kontrolných orgánoch.
Vzhľadom na to, že doteraz som nemal možnosť získať praktickú skúsenosť so spoluprácou medzi Dvorom audítorov a uvedenými zainteresovanými stranami, považujem za predčasné, aby som predkladal konkrétne návrhy na zlepšenie.
Som však presvedčený, že lojálna spolupráca v duchu vzájomnej dôvery poskytuje pevný základ pre neprestajné zlepšovanie.
Tiež verím, že už moje prvé vypočutie ako kandidáta na člena Dvora audítorov by mohlo prispieť k vytvoreniu dobrého profesionálneho vzťahu medzi mnou, Parlamentom a jeho poslancami na základe vzájomnej dôvery a otvoreného dialógu.
Ako člen Dvora audítorov budem vždy pripravený vymeniť si názory s Parlamentom, a najmä jeho Výborom pre kontrolu rozpočtu, o akomkoľvek návrhu alebo iniciatíve, ktorá by mohla prispieť k dosiahnutiu našich spoločných cieľov.
Nakoniec verím, že činnosť a výmeny v rámci kontaktného výboru EÚ pre najvyššie kontrolné inštitúcie ponúkajú výbornú príležitosť na neprestajný rozvoj existujúcej spolupráce a jej zameranie na aktuálne otázky spoločného záujmu.
Príkladmi sú nedávne diskusie kontaktného výboru o úlohe najvyšších kontrolných inštitúcií v podpore vládnych opatrení reagujúcich na hospodársku a finančnú krízu, ako aj o vplyve Lisabonskej zmluvy na hospodárenie s prostriedkami EÚ a jej možnom dosahu na prácu najvyšších kontrolných inštitúcií a Dvora audítorov
http://eca.europa.eu/portal/page/portal/cooperation .
Iné otázky
12.
Stiahli by ste svoju kandidatúru, ak by Európsky parlament zaujal odmietavé stanovisko k vášmu vymenovaniu za člena Dvora audítorov?
Z etického hľadiska by bolo vhodné, aby som tak urobil.
Podľa článku 287 ods. 4 ZFEÚ Dvor audítorov pomáha Parlamentu a Rade pri výkone ich právomocí pri kontrole plnenia rozpočtu, a preto musia mať členovia Dvora audítorov dôveru Parlamentu.
Každý kandidát by bol prirodzene veľmi rád, ak by dostal od Parlamentu pozitívne stanovisko k svojej kandidatúre.
Ak by bolo stanovisko Parlamentu k mojej kandidatúre negatívne, pozorne by som zvážil moje ďalšie kroky s ohľadom na dôvody, o ktoré by sa opieral názor Parlamentu, a to v spolupráci s vládou Slovenskej republiky.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
16.3.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
22
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Jorgo Chatzimarkakis, Andrea Cozzolino, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Cătălin Sorin Ivan, Elisabeth Köstinger, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Christofer Fjellner, Edit Herczog, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Markus Pieper
