A6-0063/2008
4.3.2008
SPRÁVA
o kultúrnom priemysle v Európe
(2007/2153(INI))
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
Spravodajca:
Guy Bono
PE 393.988v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................12
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................13
STANOVISKO Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ..............................17
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................20
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o kultúrnom priemysle v Európe
( 2007/2153(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 151 Zmluvy o ES,
– so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov z roku 2005,
– so zreteľom na závery zasadnutia Rady z 13. a 14. novembra 2006 a z 24. a 25. mája 2007, najmä pokiaľ ide o prínos odvetví kultúry a tvorivosti k dosiahnutiu lisabonských cieľov, a na uznesenie Rady zo 16. novembra 2007 o európskom programe pre kultúru,
- so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/65/ES z 11. decembra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii určitých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov alebo správnych opatrení v členských štátoch, týkajúcich sa vykonávania činností televízneho vysielania
Ú. v.
EÚ L 332, 18.12.2007, s.
27. ,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/515/ES z 18. mája 2006 o uzavretí Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov
Ú. v.
EÚ L 201, 25.7.2006, s.
15. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete ( KOM(2007)0242 ), ako aj na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tomuto oznámeniu ( SEK(2007)0570 ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2003 o kultúrnom priemysle
Ú. v.
EÚ C 76 E, 25.3.2004, s.
459. ,
- so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2004 o rámci Spoločenstva pre organizácie kolektívnej správy v oblasti autorských práv a s nimi súvisiacich práv
Ú. v.
EÚ C 92 E, 16.4.2004, s.
425. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2007 o odporúčaní Komisie z 18. októbra 2005 o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a s nimi súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby
Ú. v.
EÚ C 301 E, 13.12.2007, s.
64. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júna 2007 o sociálnom postavení umelcov
Prijaté texty, P6_TA(2007)0236 . ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A6-0063/2008 ),
A. keďže z kultúry má úžitok celá verejnosť a ako taká je cieľom, pričom zároveň podporuje rozvoj jednotlivcov a spoločnosti a slúži ako nástroj hospodárskeho rastu, zamestnanosti, sociálnej súdržnosti a regionálneho a miestneho rozvoja, čo dokazujú aj súčasné vedecké štúdie, a to najmä štúdia o hospodárskych aspektoch kultúry v Európe, ktorú vypracovala agentúra KEA European Affairs pre Európsku komisiu,
B. keďže kultúrny priemysel by nemohol existovať ani posilňovať európsku kultúrnu a hospodársku hodnotu bez neustáleho prílevu nového obsahu zo strany úspešného spoločenstva tvorcov zo všetkých oblastí umenia, ako sú filmoví tvorcovia, skladatelia, spisovatelia, výtvarní umelci a návrhári,
C. keďže kultúrny priemysel je priemyslom, ktorý pridáva duševným dielam hospodársku hodnotu a zároveň ponúka jednotlivcom a spoločnosti nové hodnoty; keďže tento kultúrny priemysel zahŕňa tradičné priemyselné odvetvia, ako sú kinematografia, hudobné a knižné nakladateľstvá, médiá a oblasť tvorivého priemyslu (móda a dizajn), cestovný ruch, umelecké odvetvia či poskytovanie informácií,
D. keďže podľa definície dohovoru UNESCO kultúrny priemysel zahŕňa všetky odvetvia, ktoré zlučujú tvorbu, výrobu a obchodovanie s tovarom a službami, ktorých osobitosť spočíva v neporušiteľnosti ich obsahu kultúrneho charakteru; keďže produkty kultúrneho priemyslu sú zvyčajne chránené právami duševného vlastníctva,
E. keďže je však potrebné poskytnúť väčšie uznanie celému kultúrnemu a tvorivému priemyslu vrátane mikropodnikov, MSP a jednotlivých umelcov, a zabezpečiť im osobitný právny štatút a väčšiu podporu, aby mohli v plnej miere využiť svoj potenciál, a prispieť tak k dosiahnutiu cieľov Lisabonskej stratégie,
F. keďže kultúrny priemysel produkuje a šíri širokú škálu obsahov, ktoré občanov informujú, vzdelávajú a zabávajú a ktoré sa stále viac zakladajú na nových technológiách a poskytujú sa v nových digitálnych a audiovizuálnych formátoch, vo vzťahu ku ktorým musia členské štáty a Európska únia zastávať úlohu podporovateľa a regulátora a zaručiť spravodlivé a primerané odmeňovanie tvorcov originálneho obsahu prostredníctvom zabezpečenia primeranej a účinnej ochrany autorských práv a s nimi súvisiacich práv, a tým zároveň zaistiť životaschopnosť európskeho kultúrneho priemyslu,
G. keďže sa v dnešnej informačnej a digitalizovanej spoločnosti objavujú nové formy výroby, distribúcie a spotreby, ktoré vytvárajú nové produkty a služby kultúrneho charakteru, ktoré treba chrániť pred pirátstvom a ktoré zo všeobecnejšieho hľadiska vyžadujú operačné a ekonomické modely, ktoré zabezpečia, že produkty s kultúrnym obsahom budú dostupné, otvorené a rozmanité a zachovajú si svoju osobitosť v porovnaní s bežnými komerčnými produktmi a všetkým kategóriám držiteľov práv na využívanie kultúrneho obsahu chráneného autorskými právami sa zaručí spravodlivá odmena ,
H. keďže výrobky a služby kultúrneho charakteru sa vyznačujú osobitosťami, ktoré ich odlišujú od ostatných produktov a služieb a ktoré sa musia zohľadniť pri príprave a realizácii politík Európskej únie,
I. keďže primeraná a účinná ochrana autorských práv a s nimi súvisiacich práv predstavuje pre tvorcov hlavný prostriedok, ktorý im umožní spravodlivú odmenu za ich tvorivé úsilie a v rámci obchodného využívania ich diel, a keďže takáto ochrana je nevyhnutná pre prežitie kultúrneho priemyslu,
J. keďže kultúrny priemysel a spoločenstvo tvorcov rozhodujúcim spôsobom prispieva k podpore kultúrnej rozmanitosti, k zabezpečeniu výberu zo strany spotrebiteľa, k väčšej rôznorodosti podnikateľského prostredia, k demokratizácii prístupu ku kultúre, k posilneniu európskej identity a integrácie, ako aj k podpore dialógu medzi kultúrami,
K. keďže kultúrny priemysel významným spôsobom prispieva k miestnemu a regionálnemu rozvoju a súdržnosti, pretože priťahuje investície do cestovného ruchu a vytvára nové kategórie tovarov a služieb miestneho charakteru, a tým, že vytvára nové pracovné miesta a možnosti hospodárskeho rozvoja, predchádza sociálnej marginalizácii vzdialených alebo znevýhodnených regiónov,
L. keďže spisovatelia zohrávajú zásadnú úlohu v činnosti kultúrneho priemyslu, a preto im treba poskytnúť hospodárske, právne a sociálne prostredie, ktoré zaručí rozvoj ich tvorivého potenciálu,
M. keďže z dôvodu posilnenia výrobných a tvorivých kapacít kultúrneho odvetvia treba úzko prepojiť kultúru so vzdelávaním a odbornou prípravou,
N. keďže skúsenosti s európskymi hlavnými mestami kultúry konkrétne znázorňujú prínos odvetvia kultúry pre hospodársky a spoločenský život miest a pre rozvoj ich obyvateľov,
O. keďže štátna pomoc a ďalšie subvencie pre tvorivé odvetvie by sa mali vnímať ako investície a nie ako luxus a musia sa hodnotiť na základe právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, ako aj na základe protokolu k Amsterdamskej zmluve o štruktúre verejného vysielania v členských štátoch, článku 151 Zmluvy o ES a Dohovoru UNESCO o kultúrnej rozmanitosti,
P. keďže je potrebné podporovať súkromné a verejné investície, ako aj sponzorstvo v kultúrnom odvetví,
Q. keďže koncentrácia v odvetví kultúrneho priemyslu predstavuje riziko pre rozmanitosť a ponuku kultúrneho tovaru spotrebiteľom,
R. keďže tvorivosť je jednou z podmienok rozvoja inovácie v Európe a európske technologické podniky by účinnou spoluprácou s tvorcami v rámci podnikových zoskupení len získali,
S. keďže je potrebné viac podporiť malé podniky a mikropodniky a ich siete, ako aj jednotlivých pracovníkov v týchto podnikoch, ktorí významne prispievajú k vytváraniu hodnôt v hospodárstve, a keďže tvorcom treba pomôcť pri rozvoji ich odborného vzdelania zameraného na podnikanie v oblasti kultúrnej tvorby a povzbudiť ich, aby sa živili svojou tvorivosťou,
T. keďže rozdrobenosť európskeho tvorivého odvetvia, ktorú možno iba sčasti vysvetliť jazykovými rozdielmi alebo dôvodmi spojenými s národnou identitou, a chýbajúci kultúrny priemysel so skutočne európskym rozmerom môžu predstavovať prekážku pre úlohu, ktorú má Európa zohrávať vo svete v oblasti kultúry,
U. keďže kultúrna rozmanitosť a voľné šírenie myšlienok vychádza z originality, plurality identít a rovnosti medzi mužmi a ženami,
V. keďže rovnosť medzi mužmi a ženami je jednou zo základných hodnôt Európskej únie, ktorá sa šíri prostredníctvom kultúry, a keďže toto šírenie hodnôt podporuje európsku integráciu,
W. keďže v odvetví kultúrneho priemyslu rovnováha medzi mužmi a ženami ešte zďaleka nie je skutočnosťou,
X. keďže ženy zastávajú v kultúrnom priemysle zodpovedné funkcie prevažne v malých a stredných podnikoch (MSP) alebo vo vlastných podnikoch, ktoré založili,
Y. keďže účasť žien v odvetví telekomunikácií, internetu, médií, elektronického obchodu a softvéru (TIMES), ktoré sú kľúčovým prvkom kultúrneho priemyslu, je extrémne nízka (30 %), pričom len 20 % nových firiem v tomto odvetví založili ženy,
1. vyjadruje spokojnosť s tým, že Rada a Komisia sú pripravené uznať ústrednú úlohu, ktorú kultúra a tvorivosť zohrávajú ako dôležité činitele podpory európskeho občianstva, približovania kultúry občanom a dosiahnutia cieľov Lisabonskej stratégie, čím sa ďalej posilňuje ich význam v rozvoji európskeho projektu;
2. zdôrazňuje, že v rámci súčasného tzv. postindustriálneho hospodárstva musia odvetvia kultúry a tvorivosti posilňovať aj konkurencieschopnosť Európskej únie; v tejto súvislosti žiada Komisiu a členské štáty, aby si ako prioritu stanovili politiky, ktoré budú zamerané nielen na obchodnú inováciu, ale aj na inováciu v oblasti kultúrnych aktivít a tvorivého hospodárstva;
3. berie na vedomie, že odvetvia kultúrneho priemyslu sú kľúčovými poskytovateľmi služieb s pridanou hodnotou, ktoré tvoria základ dynamického vedomostného hospodárstva, a preto by sa mali považovať za významný príspevok ku konkurencieschopnosti Európskej únie;
4. domnieva sa, že odvetvia kultúrneho priemyslu, ktoré sú dôležitým zdrojom vytvárania pracovných miest v Európskej únii, musia predovšetkým využívať tvorivé talenty; nalieha na členské štáty, aby podporili nové, inovatívne druhy celoživotného vzdelávania, ktoré povzbudzujú tvorivé talenty;
5. vyzýva Radu a Komisiu, aby objasnili, čo tvorí európsku víziu kultúry, tvorivosti a inovácie, a aby vypracovali štruktúrované politické opatrenia na konkrétnu podporu účinného rozvoja európskeho tvorivého priemyslu a aby ju zapracovali do skutočnej európskej stratégie pre kultúru; domnieva sa, že prioritou pre tento cieľ je vymedzenie identity odvetvia kultúrneho priemyslu a podnikov v tomto odvetví;
6. vyzýva preto Komisiu, aby zabezpečila zbieranie systematických štatistických údajov v tejto oblasti, aby Európska únia a členské štáty mali k dispozícii koherentné a porovnateľné štatistické údaje, ktoré sú nevyhnutné na vypracovanie politík primerane zameraných na podporu kultúrneho a tvorivého odvetvia;
7. vyzýva členské štáty, aby začlenili podnikateľské štúdie do vnútroštátnych programov stredoškolského a vyššieho vzdelania, predovšetkým v humanitných, umeleckých a kultúrnych oblastiach;
8. žiada Komisiu a vysokého splnomocnenca pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, aby väčšmi a intenzívnejšie počítali s kultúrnym rozmerom európskej reality a zvlášť s odvetvím kultúrneho priemyslu a tvorcami v zahraničných vzťahoch Európskej únie, ako aj v rámci európskej susedskej politiky a vo veľkých diskusných fórach s inými regiónmi sveta;
9. domnieva sa, že rozmach kultúrneho priemyslu závisí vo veľkej miere od možností zabezpečenia cezhraničnej mobility, že je z tohto dôvodu potrebné zaoberať sa problémami súvisiacimi s európskym zatýkacím rozkazom a že sa musí vymedziť právna úprava v tejto oblasti, a v tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku formulovanú v uvedenom uznesení o sociálnom postavení umelcov;
10. víta myšlienku zvýšenia mobility osôb, tovarov a služieb pochádzajúcich z tvorivého odvetvia, a to s náležitým zreteľom na pravidlá a zásady dohovoru UNESCO o kultúrnej rozmanitosti, a vyzýva Komisiu, aby Parlamentu o tejto téme predložila zelenú knihu, ktorá bude odrážať osobitný charakter tohto odvetvia ako kultúrneho a hospodárskeho prínosu;
11. zdôrazňuje potrebu vypracovania sociálneho a hospodárskeho modelu, ktorý tvorivým podnikateľom, a najmä tým, ktorí sú nezávislí, poskytne primeranú bezpečnostnú sieť, a to predovšetkým v kultúre a tvorivom hospodárstve, ktoré sú oblasťami, kde je miera čiastočných úväzkov stále vysoká a pracovné podmienky sú nestabilné;
12. domnieva sa, že dobre organizovaná kolektívna cezhraničná správa autorských práv a s nimi súvisiacich práv a obchodných modelov rešpektujúcich práva všetkých držiteľov práv je nevyhnutná na optimálne využívanie tvorivého potenciálu, pričom sa musí zabezpečiť spravodlivú odmenu všetkým kategóriám držiteľov práv;
13. pripomína Komisii uvedené uznesenie z 13. marca 2007 a žiada taký prístup Spoločenstva, ktorý bude zohľadňovať osobitosti digitálneho veku, význam zabezpečenia ochrany európskej kultúrnej rozmanitosti, malých záujmových skupín, a miestnych repertoárov, a to podľa zásady rovnakého zaobchádzania;
14. žiada Komisiu, aby začala systematicky a čo najskôr v plnej miere uplatňovať článok 151 ods. 4 Zmluvy o ES, aby sa zabezpečilo zohľadnenie kultúry a kultúrneho odvetvia vo všetkých ostatných politikách Spoločenstva, najmä v politikách, ktoré sa týkajú vnútorného trhu, hospodárskej súťaže, obchodu, podnikov, výskumu a vývoja, a aby väčšmi zohľadňovala osobitosť kultúrneho odvetvia pri realizácii týchto politík, ako aj pri uzatváraní medzinárodných zmlúv v zahraničnej politike v súlade s dohovorom UNESCO o kultúrnej rozmanitosti, a aby pritom bola aktívna a zlepšovala medzinárodnú spoluprácu;
15. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby revitalizovali dohovor UNESCO o kultúrnej rozmanitosti a aby vo svojich vnútorných a zahraničných politikách v plnej miere zohľadňovali zásady, na ktorých sa tento dohovor zakladá;
16. vyzýva Komisiu, aby zaviedla štruktúru zameranú na posilnenie koordinácie činností a politík, ktoré majú vplyv na kultúrne a tvorivé odvetvie a aby zriadila pracovnú skupinu pre kultúru a tvorivú ekonomiku, ktorej úlohou by bolo dôkladnejšie preskúmať priamy prínos kultúry a tvorivosti na inovácie, hospodársky rast a sociálny rozvoj v Európskej únii; a aby v spolupráci s Parlamentom navrhla konkrétne opatrenia v rámci politík Spoločenstva;
17. naliehavo žiada Komisiu, aby vzhľadom na rýchly vývoj technológií a trhov a s cieľom zaručiť kultúrnemu priemyslu a tvorcom, aby mali prospech z rozvoja digitálnych platforiem, z kultúrneho a ekonomického hľadiska preskúmala zásadnú otázku duševného vlastníctva a aby vyzvala všetky subjekty v tomto odvetví, najmä telekomunikačných prevádzkovateľov a poskytovateľov internetových služieb, aby spoločne hľadali riešenia vhodné pre veľké aj malé subjekty, pričom je potrebné zachovať rovnováhu medzi možnosťami prístupu ku kultúrnym činnostiam a obsahom a duševným vlastníctvom, a to takým spôsobom, ktorý pre všetky kategórie držiteľov práv zaručí skutočnú odmenu, reálnu možnosť výberu zo strany spotrebiteľov a kultúrnu rozmanitosť; v tomto smere upriamuje pozornosť na skutočnosť, že kriminalizácia spotrebiteľov, ktorí nemajú záujem o zisk, nie je v boji proti digitálnemu pirátstvu správnym riešením;
18. vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia zamerané na prevenciu, vzdelávanie a zvyšovanie povedomia spotrebiteľov, obzvlášť mládeže v školách, o hodnotách duševného vlastníctva a tvorivosti vo všeobecnosti a aby medzi spotrebiteľmi podporovala dodržiavanie práv duševného vlastníctva;
19. žiada Komisiu, aby v čase digitálnych technológií podporovala najmä úsilie o zavádzanie nových obchodných modelov, ktoré spotrebiteľom umožnia, aby nové technológie využívali čo najlepšie, a zároveň ochráni legitímne právo umeleckej a kultúrnej tvorby na odmenu;
20. vyzýva Komisiu, aby uznala, že s príchodom internetu došlo k zmene klasických foriem využívania kultúrnych tovarov a služieb a že je nutné zabezpečiť bezproblémový prístup ku kultúrnym obsahom na internete, ako aj rozmanitosť kultúrnych prejavov presahujúcu logiku priemyslu a obchodu, a okrem toho zaistiť aj spravodlivú odmenu pre všetky kategórie držiteľov práv;
21. domnieva sa, že na propagáciu tvorivosti a podporu tvorby nových kultúrnych diel je nevyhnutná reforma práv duševného vlastníctva; odporúča inšpirovať sa Parížskym dohovorom ako rámcom na zavedenie optimálnej rovnováhy medzi záujmami tvorcov a spotrebiteľov;
22. žiada Komisiu a členské štáty, aby zaviedli potrebné prostriedky umožňujúce zabezpečiť dodržiavanie a ochranu práv duševného vlastníctva;
23. naliehavo žiada Komisiu, aby v boji proti pirátstvu zvyšovala povedomie zodpovednosti všetkých zainteresovaných subjektov vrátane spotrebiteľov a aby zaviedla vzdelávacie a informačné kampane;
24. považuje za nevyhnutné primerané financovanie kultúrneho a tvorivého priemyslu, ako aj tvorivých spoločenstiev, a žiada Radu, Komisiu a členské štáty, aby podnikli potrebné opatrenia, pričom odporúča zmiešané formy financovania a finančnej istoty, a propaguje regulačný a daňový rámec na podporu kultúrneho priemyslu a tvorivých spoločenstiev, najmä uplatňovanie daňových dobropisov a znížených sadzieb DPH na všetky kultúrne produkty vrátane diel na internete;
25. poukazuje na význam, ktorý majú pre európsky tvorivý priemysel bezplatné infraštruktúry v oblasti informácií, založené na modeloch otvorenej účasti a otvorených normách, ako World wide web, a žiada Komisiu, aby predstavila stratégiu zameranú na vytvorenie otvorenejších a interoperabilnejších informačných infraštruktúr;
26. domnieva sa, že je potrebné, aby štrukturálne fondy, programy určené MSP, ako aj siedmy rámcový program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013), kládli osobitný dôraz na rozvoj a dostatočné financovanie kultúrneho a tvorivého priemyslu vrátane MSP a jednotlivým umeleckým podnikom, a opakovane žiada Komisiu, aby predložila štúdiu o vplyve financovania kultúrneho a vzdelávacieho odvetvia zo štrukturálnych fondov a siedmeho rámcového programu;
27 opätovne zdôrazňuje význam cieľov i2i Európskej investičnej banky a vyzýva na lepšie odstupňovanie ich priorít; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali ďalšie možnosti poskytovania finančnej pomoci pre zakladanie a rast MSP v oblasti kultúry a umeleckej tvorby (napríklad prostredníctvom siedmeho rámcového program)u; podporuje využívanie štrukturálnych fondov na podporu tradičného umenia a tradičného dedičstva i kultúrnych a inovatívnych odvetví; vyzýva Komisiu, aby tieto činnosti sledovala a pomohla so šírením najlepších postupov;
28. vyzýva Komisiu, aby podporovala prístup ku kultúrneho priemyslu, čo sa týka programov poskytovania technickej pomoci s tretími krajinami, najmä s Čínou, Indiou, ale aj Latinskou Amerikou;
29. žiada Komisiu, aby povzbudzovala a podporovala partnerstvá medzi odvetvím kultúrneho priemyslu a odvetviami informačných a komunikačných technológií s cieľom podporiť účinné spolupôsobenie tvorivosti a inovácie v kontexte Lisabonskej stratégie;
30. žiada Komisiu, aby zvážila možnosť realizovať program podobný programu MEDIA, dokončila postupy smerujúce k uplatneniu iniciatívy týkajúcej sa Európskej digitálnej knižnice, stimulovala a podporovala hudobný, divadelný a nakladateľský priemysel s cieľom zjednodušiť nadnárodnú distribúciu kultúrnych diel, a predovšetkým aby v rámci programu Kultúra vytvorila mechanizmus umožňujúci neaudiovizuálnemu kultúrnemu priemyslu prístup k financovaniu propagácie kníh zo strany Spoločenstva (napríklad prostredníctvom spoločného stánku na knižných veľtrhoch atď.), ale aj aktivít na propagáciu hudby a odborného vzdelávania;
31. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili objem pomoci určenej na preklady, pretože rozpočet pre európske kultúrne programy nepostačuje na to, aby sa mohli realizovať ich ciele;
32. domnieva sa, že je potrebné povzbudiť odvetvie kultúrneho a tvorivého priemyslu prostredníctvom zlepšenia systémov kvalifikácie, výučby a odbornej prípravy, najmä vzdelávaním študentov na všetkých úrovniach v kultúrnych a umeleckých disciplínach, aby boli pripravení na profesionálny život, ako aj podporovaním kvalitnejších synergií medzi podnikmi z tohto odvetvia a školami a povzbudzovaním k zbližovaniu škôl a inštitúcií členských štátov, ktoré už konajú v tomto smere; domnieva sa, že je potrebné dosiahnuť ďalší pokrok vo vzájomnom uznávaní diplomov v rámci štúdia na umeleckých školách;
33. poukazuje na špecifický charakter niektorých povolaní a remesiel a zručností v kultúrnom, tvorivom a remeselníckom odvetví, ktorých trvalosť treba zaistiť prostredníctvom primeraných mechanizmov na prenos poznatkov;
34. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali primerané opatrenia na zhodnotenie tradičných zručností s cieľom podporiť mobilitu a uľahčiť profesionálom z príslušných odvetví prístup na trh práce v Európskej únii;
35. vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť úrovniam zárobkov žien v kultúrnom priemysle s cieľom zabezpečiť, aby systém odmeňovania nemal za následok platovú diskrimináciu na základe rodového hľadiska;
36. zdôrazňuje dôležitú úlohu kultúrneho priemyslu v boji proti stereotypom rodového hľadiska, v podpore rovnosti medzi mužmi a ženami a v zmene spôsobov myslenia; vyzýva členské štáty, aby podporovali všetky iniciatívy vyvíjané kultúrnym priemyslom v tomto smere;
37. vyzýva členské štáty a ich miestne orgány, aby zaistili kvalitnejšiu komunikáciu medzi tvorivými priemyselnými odvetviami a finančnými inštitúciami, a to vďaka rozvoju poradenských služieb v oblasti riadenia podnikov, finančného poradenstva, informovania a odbornej prípravy pre malé podniky, podnikateľov a remeselníkov z kultúrneho a tvorivého odvetvia;
38. pripisuje veľký význam ustanoveniam smernice 2007/65/ES a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili jej včasnú transpozíciu, a žiada Komisiu, aby poskytla Európskemu parlamentu informácie o vykonávaní tejto smernice;
39. zdôrazňuje príležitosti, ktoré vytvára širokopásmové vysokorýchlostné pripojenie na internet a nové bezdrôtové technológie v rozvoji a šírení nových inovatívnych služieb v oblasti kultúry a kultúrneho obsahu vo vidieckych i v mestských oblastiach v každom z 27 členských štátov; okrem toho vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali rozvoj širokopásmových sietí vo vidieckych a okrajových oblastiach s cieľom prekonať digitálnu priepasť; poznamenáva, že technologický pokrok umožňuje spotrebiteľom rýchlejší prístup ku kultúrnemu obsahu;
40. pripomína Komisii a členským štátom stanovisko, ktoré až doteraz zastávali voči audiovizuálnym službám v rámci medzinárodných obchodných rokovaní a vyzýva ich, aby i v budúcnosti v rámci rokovaní WTO a GATS nenavrhovali liberalizáciu audiovizuálnych služieb ani nepožadovali vyňatie týchto služieb z uplatňovania doložky najvyšších výhod;
41. víta vytvorenie výročnej filmovej ceny Európskeho parlamentu (PRIX LUX) v roku 2007 ako spôsob posilnenia kultúrnej politiky, podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, ochrany kultúrnych tradícií a podpory vzájomných výmen; vyzýva, aby sa pri udeľovaní tejto ceny zohľadňovala predovšetkým účasť žien a ich kreativita ako prejav uznania za ich prínos k rozvoju a vzostupu európskej kinematografie;
42. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, ako aj UNESCO a Rade Európy.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Štúdia agentúry KEA s názvom „Ekonomika kultúry v Európe“, ktorú si objednala Komisia a ktorá bola zverejnená v novembri 2006, zdôraznila dôležité údaje týkajúce sa prínosu kultúry pre hospodársky rast a jej vplyv na zamestnanosť.
Štúdia takisto poukázala nato, že v roku 2003 kultúrne odvetvie prispelo približne 2,6 % HDP EÚ a vykazovalo vyšší rasť ako hospodárstvo vo všeobecnosti.
Okrem toho, v roku 2004 pracovalo v tomto odvetví viac ako 5 miliónov osôb, čo je 3,1 % aktívneho obyvateľstva EÚ.
Kultúrne a tvorivé odvetvie majú okrem svojho priameho príspevku pre hospodárstvo aj nepriamy vplyv na európske sociálno-hospodárske prostredie, pričom podporujú inováciu aj v ostatných odvetviach hospodárstva.
Tvorivé odvetvie vo významnej miere prispieva k rozvoju informačných a komunikačných technológií a hrá dôležitú úlohu na miestnej, regionálnej a mestskej úrovni a je zásadným činiteľom pri zabezpečení trvalo udržateľného rozvoja.
Za posledné desaťročia postupne dochádzalo k stále silnejšiemu uvedomeniu si hospodárskeho rozmeru kultúry a jej úlohy pri vytváraní pracovných miest ako aj pri rozvoji vidieka a miest.
Výzvou, ktorej tento rozvíjajúci sa kultúrny priemysel čelí, je reagovať na vznik nových produktov a služieb na globalizovaných trhoch.
27.11.2007
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o odvetviach kultúrneho priemyslu v Európe
( 2007/2153(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Neena Gill
NÁVRHY
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. berie na vedomie, že odvetvia kultúrneho priemyslu sú kľúčovými poskytovateľmi služieb s pridanou hodnotou, ktoré tvoria základ dynamického vedomostného hospodárstva, a preto by sa mali považovať za významný príspevok ku konkurencieschopnosti Európskej únie;
2. domnieva sa, že odvetvia kultúrneho priemyslu, ktoré sú dôležitým zdrojom vytvárania pracovných miest v EÚ, potrebujú najmä využiť tvorivé talenty; nalieha na členské štáty, aby podporili nové, inovatívne druhy celoživotného vzdelávania, ktoré povzbudzujú tvorivé talenty;
3. uznáva, že v kontexte lisabonskej agendy odvetvia kultúrneho priemyslu podnecujú rast a vytvárajú pracovné miesta; domnieva sa preto, že treba klásť dôraz na rozvoj zručností v kreatívnych odvetviach a podporovať v nich inováciu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dostatočné zdroje, ktoré budú v členských štátoch k dispozícii pre potreby kultúrneho priemyslu.
4. pripisuje veľký význam zmenenému a doplnenému návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/552/EHS o koordinácii niektorých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení v členských štátoch, ktoré sa týkajú činnosti v oblasti televízneho vysielania (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách bez hraníc)
KOM(2007)0170 . a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili jej včasnú transpozíciu, a Komisiu, aby poskytla Európskemu parlamentu informácie o vykonávaní tejto smernice;
5. zdôrazňuje príležitosti vytvárané širokopásmovým vysokorýchlostným pripojením a novými bezdrôtovými technológiami s veľkým dosahom v rozvoji a šírení nových inovatívnych služieb v oblasti kultúry a kultúrneho obsahu vo vidieckych i v mestských oblastiach v každom z 27 členských štátov; okrem toho vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali rozvoj širokopásmových sietí vo vidieckych a okrajových oblastiach s cieľom prekonať digitálnu priepasť; poznamenáva, že technologický pokrok umožňuje spotrebiteľom rýchlejší prístup ku kultúrnemu obsahu;
6. opätovne zdôrazňuje obrovské možnosti, ktoré odvetviam kultúrneho priemyslu ponúka prechod na digitálne technológie pokiaľ ide o výhody inovatívnych služieb poskytovaných digitálnym vysielaním, ako sú nižšie náklady, lepšia kvalita, väčšia rôznorodosť a intenzívnejšia súťaž; žiada vytvorenie regulačného rámca, ktorý by priniesol vyššiu pružnosť vo využívaní frekvenčného spektra;
7. domnieva sa, že dôrazná ochrana práv duševného vlastníctva má zásadný význam pre konkurencieschopnosť odvetví kultúrneho priemyslu a je životne dôležitá, ak má EÚ prilákať, podporovať a rozvíjať tvorivé talenty a kultúrny obsah; uznáva, že pre jednotlivých spotrebiteľov to bude znamenať prínos, keďže znižujúca sa miera internetového pirátstva prinesie zníženie cien a spotrebitelia budú môcť kupovať viac produktov umeleckej tvorby vyššej kvality;
8. vyzýva na posilnenie presadzovania práv duševného vlastníctva v prostredí internetovej siete; pripomína, že smernica 2004/48/ES Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva
Ú. v.
EÚ L 157, 30.4.2004, s.
45.
Opravené v Ú. v.
EÚ L 195, 2.6.2004, s.
16 a Ú. v.
EÚ L 204, 4.8.2007, s.27. a smernica 2000/31/ES Európskeho parlamentu a Rady z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (smernica o elektronickom obchode)
Ú. v.
EÚ L 178, 17.
7.
2000, s.
1. umožňujú účinnú ochranu práv duševného vlastníctva; domnieva sa, že v tomto rámci by mali spolupracovať poskytovatelia internetových služieb a poskytovatelia obsahu; ďalej poznamenáva, že boj proti internetovému pirátstvu je predpokladom pre ponuku a šírenie cenného obsahu prostredníctvom internetu; domnieva sa však, že akýkoľvek prístup musí zohľadňovať systém vzájomnej kontroly a vyváženia spojený s presadzovaním práva a ústrednú úlohu súdov zaoberajúcich sa porušovaním zákonov, ako aj pravidlami ochrany údajov;
9. vyzýva poskytovateľov internetových služieb, aby spolupracovali v boji proti internetovému pirátstvu posilnením svojich zmluvných podmienok, ktoré im umožnia odstrániť alebo zablokovať prístup k neoprávnene získanému materiálu a prerušiť alebo zrušiť prístup k užívateľskému účtu zákazníkom, ktorí porušujú práva duševného vlastníctva; vyzýva v tomto zmysle poskytovateľov internetových služieb, aby využívali filtrovanie s cieľom zabrániť porušovaniu autorských práv;
10. naliehavo žiada členské štáty, aby odmietli ochranárske politiky a zrevidovali namiesto toho predpisy, ktoré v súčasnosti znevýhodňujú kultúrny priemysel v EÚ, a to tak, aby tento priemysel mohol a bol nútený lepšie konkurovať tak v rámci EÚ, ako aj v celosvetovom meradle;
11. naliehavo žiada Komisiu, aby zrevidovala zoznam kultúrnych tovarov a služieb, ktorý je uvedený v prílohe III smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty
Ú. v.
EÚ L 347, 11.
12.
2006, s.
1.
Smernica v znení zmien a doplnení smernice 2006/138/ES (Ú. v.
EÚ L 384, 29.12.2006, s.
92). ; poznamenáva, že je potrebné súhrnnejšie preskúmanie úprav znížených sadzieb DPH za tovar a služby v oblasti kultúry v EÚ, aby sa mohli odstrániť narušenia trhu, ktoré v súčasnosti ovplyvňujú konkurencieschopnosť niektorých odvetví kultúrneho priemyslu;
12. opätovne zdôrazňuje význam cieľov i2i Európskej investičnej banky a vyzýva na ich maximálne využívanie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali ďalšie možnosti poskytovania finančnej pomoci pre zakladanie a rast malých a stredných podnikov v oblasti kultúry a umeleckej tvorby (napríklad prostredníctvom siedmeho rámcového programu pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti (2007-2013)); podporuje využívanie štrukturálnych fondov na podporu tradičného umenia a tradičného dedičstva i kultúrnych a inovatívnych odvetví; vyzýva Komisiu, aby tieto činnosti sledovala a pomohla s šírením najlepších postupov.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
22.11.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
37
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jan Březina, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, András Gyürk, David Hammerstein, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Catherine Trautmann, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Joan Calabuig Rull, Neena Gill, Eija-Riitta Korhola, Lambert van Nistelrooij, Vladimir Urutchev
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Umberto Pirilli
17.7.2007
STANOVISKO Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o kultúrnom priemysle v Európe
( 2007/2153(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Claire Gibault
NÁVRHY
Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže kultúrna rozmanitosť a voľné šírenie myšlienok sa prejavujú v originalite, pluralite identít a rovnosti medzi mužmi a ženami,
B. keďže rovnosť medzi mužmi a ženami je základnou hodnotou Európskej únie, ktorá sa šíri prostredníctvom kultúry a keďže toto šírenie hodnôt podporuje európsku integráciu,
C. keďže v odvetví kultúrneho priemyslu rovnováha medzi mužmi a ženami ešte zďaleka nie je skutočnosťou,
D. keďže ženy v kultúrnom priemysle zastávajú vysoké funkcie prevažne v malých a stredných podnikoch (MSP) alebo len keď ony samy vytvoria svoj podnik,
E. keďže účasť žien v odvetví telekomunikácií, internetu, médií, elektronického obchodu a softvéru (TIMES), ktoré sú základným kameňom kultúrneho priemyslu, je extrémne nízka (30 %), pričom len 20 % nových firiem v tomto odvetví vytvorili ženy,
F. keďže hoci má v súčasnosti čoraz väčší počet žien prístup na trh práce v odvetví kultúrneho priemyslu, naopak vo veľkých štruktúrach stále zastávajú prevažne funkcie stredného alebo nižšieho významu,
G. so zreteľom na úlohu, ktorú by mali zohrávať ženské organizácie v kultúrnom priemysle a ich vplyv na skvalitnenie postavenia žien vo všetkých oblastiach života,
1. pripomína, že v MSP v oblasti kultúry, v ktorých majú ženy najväčšie zastúpenie, umožňuje rovnováha a spolupráca medzi mužmi a ženami vznik obohacujúcej kreativity a rozmanitosti myšlienok;
2. vyzýva členské štáty, aby začlenili podnikateľské štúdie do vnútroštátnych programov stredoškolského a vyššieho vzdelania, predovšetkým v humanitných, umeleckých a kultúrnych oblastiach
3. vyzýva členské štáty, aby odstránili všetky formy diskriminácie, ktoré prekážajú ženám v prístupe k vzdelaniu, odbornej príprave a povolaniu v odvetví kultúrneho priemyslu a vyzýva ich zvýšiť povedomie a posilniť šírenie informácií o ženskej umeleckej tvorbe, účasti žien v kultúrnych inštitúciách a medzinárodných kultúrnych výmenných pobytoch a uľahčiť podnikateľkám získanie prístupu k financovaniu podnikateľských programov, k úverom a k ďalším bankovým službám, čo môže mať reálny vplyv na odstránenie stereotypov týkajúcich sa rodového hľadiska v kultúrnom odvetví;
4. nabáda členské štáty, aby uľahčili prístup žien k vedúcim funkciám v oblasti kultúrneho priemyslu, keďže najprestížnejšie pozície v tomto odvetví ešte väčšinou zastávajú muži;
5. poznamenáva, že program na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) nepodporuje špecifickými opatreniami účasť žien; vyzýva Komisiu, aby zohľadnila tento faktor v budúcom programe;
6. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby presadzovali opatrenia na podporu tvorivej činnosti žien v kultúrnom priemysle, aby sa skvalitnil profil a uznanie umelkýň v kultúrnej produkcii (kino, hudba, divadlo, umenie atď.);
7. víta nedávne vytvorenie (2007) Výročnej filmovej ceny Európskeho parlamentu (PRIX LUX), ako spôsob posilnenia kultúrnej politiky, podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, ochrany kultúrnych tradícií a podpory vzájomných výmen; vyzýva, aby sa pri tejto cene zohľadnila predovšetkým účasť žien a ich kreativita ako prejav uznania za ich príspevok k rozvoju a pokroku európskej kinematografie;
8. odporúča, aby si členské štáty stanovili za cieľ zvýšenie počtu žien na všetkých rozhodovacích postoch v kultúrnom odvetví, a aby monitorovali dosiahnutie tohto cieľa;
9. vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť úrovniam zárobkov žien v kultúrnom priemysle s cieľom zabezpečiť, aby systém odmeňovania nemal za následok platovú diskrimináciu na základe rodového hľadiska;
10. odporúča, aby členské štáty vo väčšej miere podporili a uznali, ako aj finančne pomohli ženským organizáciám v kultúrnom priemysle v spojitosti s činnosťami, ktorých cieľom je ukončiť diskrimináciu proti ženám v kultúrnom priemysle;
11. zdôrazňuje dôležitú úlohu kultúrneho priemyslu v boji proti stereotypom rodového hľadiska, v podpore rovnosti medzi mužmi a ženami a v zmene spôsobov myslenia; vyzýva členské štáty, aby povzbudzovali a podporovali všetky iniciatívy vyvíjané kultúrnym priemyslom v tomto smere.
POSTUP
Názov
Kultúrny priemysel v Európe
Číslo postupu
2007/0000(INI)
Gestorský výbor
CULT
Výbor, ktorý predložil stanovisko
dátum oznámenia na schôdzi
FEMM21.6.2007
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko
dátum menovania
Claire Gibault19.3.2007
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
4.6.2007
16.7.2007
Dátum prijatia
16.7.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
26
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Anneli Jäätteenmäki, Urszula Krupa, Roselyne Lefrancois, Siiri Oviir, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Christa Prets, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Gabriela Creţu, Jill Evans, Anna Hedh, Marusya Ivanova Lyubcheva
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Ján Hudacký, Peter Šťastný
Poznámky (údaje, ktoré sú prístupné iba v jednej jazykovej verzii)
...
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
22.1.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
33
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Ivo Belet, Guy Bono, Nicodim Bulzesc, Marie-Hélène Descamps, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Rolf Berend, Victor Boştinaru, Emine Bozkurt, Ignasi Guardans Cambó, Gyula Hegyi, Viktória Mohácsi, Ewa Tomaszewska
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Donata Gottardi
