A6-0019/2009
26.1.2009
SPRÁVA
o správe Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) za rok 2007 predloženej Európskemu parlamentu v rámci uplatňovania oddielu G ods. 43 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006
(2008/2241(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajca:
Jacek Saryusz-Wolski
PE 414.998v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
STANOVISKO VÝBORU PRE ROZPOČET ..........................................................................12
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................15
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o správe Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) za rok 2007 predloženej Európskemu parlamentu v rámci uplatňovania oddielu G ods. 43 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006
( 2008/2241(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 21 Zmluvy o EÚ,
– so zreteľom na výročnú správu Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) predloženú Európskemu parlamentu v rámci uplatňovania oddielu G ods. 43 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006
Ú. v.
EÚ C 139, 14.6.2006, s.
1. ,
– so zreteľom na Európsku bezpečnostnú stratégiu, ktorú prijala Európska rada 12. decembra 2003,
– so zreteľom na svoje uznesenia zo 14. apríla 2005
Ú. v.
EÚ C 33 E, 9.2.2006, s.
573. , 2. februára 2006
Ú. v.
EÚ C 288 E, 25.11.2006, s.
59. , 23. mája 2007
Ú. v.
EÚ C 102 E, 24.4.2008, s.
309. a 5. júna 2008
Prijaté texty, P6_TA(2008)0254 . o výročnej správe Rady pre Európsky parlament o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP,
– so zreteľom na článok 112 ods. 1 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozpočet ( A6‑0019/2009 ),
A. keďže jasné vymedzenie spoločných záujmov Únie je zásadné pre dosiahnutie cieľov jej vonkajších činností, a najmä cieľov jej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP),
B. keďže EÚ disponovala značnou autoritou, dosiahla hmatateľné výsledky a mala významný vplyv na priebeh udalostí zodpovedajúci jej hospodárskej sile vždy, keď vystupovala jednotne,
C. keďže SZBP, ktorá sa v súčasnosti opiera o širokú škálu konsolidovaných operatívnych nástrojov, vstupuje do novej fázy, pre ktorú je charakteristický zvýšený dôraz na strategické myslenie a stanovenie jasných priorít,
D. keďže EÚ potrebuje na zlepšenie účinnosti a konzistencie svojho konania na celosvetovej scéne predovšetkým nástroje zahraničnej politiky, ktoré sú zakotvené v Lisabonskej zmluve; keďže všetky reálne možnosti ponúkané súčasnými zmluvami spolu so silnou spoločnou politickou vôľou by sa mali aj napriek tomu využiť na posilnenie inštitucionálnej súdržnosti vonkajších činností EÚ,
Zásady
1. opakuje, že SZBP sa musí opierať o hodnoty, ktoré si ctí Európska únia a jej členské štáty, najmä demokraciu, zásady právneho štátu a rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, ako aj dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd a presadzovanie mieru a účinného mnohostranného prístupu;
2. zdôrazňuje, že EÚ musí využívať SZBP v boji za spoločné záujmy svojich občanov vrátane ich práva na mierový a bezpečný život v čistom životnom prostredí a rôznorodý prístup k nevyhnutným zdrojom, ako je napríklad energia;
3. je pevne presvedčený, že Európska únia dokáže zohrávať významnú úlohu len vtedy, ak vystupuje jednotne, má k dispozícii náležité nástroje, ďalej posilňuje svoju spoluprácu s OSN a má plnú demokratickú legitimitu vychádzajúcu z informovanej kontroly vykonávanej Európskym parlamentom aj národnými parlamentmi konajúcimi na príslušnej úrovni a v súlade so svojim mandátom; v tejto súvislosti sa domnieva, že Európsky parlament by mal pravidelne pozývať členov výborov členských štátov pre zahraničné veci a obranu na stretnutia s cieľom spoločne preskúmať hlavný vývoj SZBP s použitím príslušných analytických nástrojov a metodiky; zastáva názor, že na zvýšenie informovanosti európskych občanov o SZBP by sa malo vyvinúť nové úsilie;
Rozpočtové aspekty
4. vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozpočet SZBP trpí vážnym nedostatkom finančných prostriedkov, a pripomína, že na zabezpečenie dôveryhodnosti SZBP a plnenie očakávaní občanov EÚ sa na túto oblasť musia vyčleniť zdroje primerané jej ambíciám a konkrétnym cieľom;
5. víta pravidelné konanie konzultačných stretnutí o SZBP medzi Európskym parlamentom a predsedníctvom Rady, tak ako to ustanovuje Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení
Ú. v.
EÚ C 139, 14.6.2006, s.
1. ; zdôrazňuje však, že tieto stretnutia by sa mali chápať ako príležitosť na výmenu názorov na nadchádzajúce potreby, plánované akcie v oblasti SZBP a strednodobé a dlhodobé stratégie EÚ v tretích krajinách;
6. privítal by viac informácií Rady o činnostiach financovaných z rozpočtu Rady alebo prostredníctvom mechanizmu ATHENA, a najmä informácie o tom, ako tieto rozpočtové prostriedky dopĺňajú finančné prostriedky vyčlenené na činnosti SZBP v rozpočte EÚ;
7. žiada, aby bol rozpočet SZBP úplne transparentný pre rozpočtový orgán a pre orgán udeľujúci absolutórium; znovu opakuje svoje znepokojenie nad prenášaním nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov v rámci kapitoly SZBP a vyzýva Komisiu, aby Parlament včas informovala o vnútorných presunoch, keďže väčšina týchto misií SZBP (hlavne monitorovacia misia EÚ v Gruzínsku EUMM alebo misia v oblasti právneho štátu v Kosove EULEX) má citlivú politickú povahu a rieši krízové situácie, ktoré sú informačne dobre pokryté;
Správy Rady o SZBP za rok 2007
8. s uspokojením konštatuje, že v správe Rady sa po prvýkrát systematicky uvádzajú uznesenia prijaté Európskym parlamentom; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Rada sa nezapája do dôležitého dialógu o stanoviskách, ktoré predkladá Parlament, ani neodkazuje na tieto uznesenia vo svojich operačných dokumentoch, akými sú jednotné akcie alebo spoločné pozície;
9. zastáva názor, že výročná správa Rady by sa nemala obmedziť na poskytnutie vyčerpávajúceho prehľadu vykonaných činností, ale mala by skôr poskytovať príležitosť na nadviazanie dialógu s Európskym parlamentom s cieľom rozvinúť strategickejší prístup k SZBP, ktorý by sa zakladal na stanovení hlavných úloh a vymedzení priorít a cieľov budúcich opatrení;
10. naliehavo preto vyzýva Radu, aby prehodnotila celkovú koncepciu a konkrétnu podobu správy a zabezpečila tak, že správa bude zahŕňať dôkladné posúdenie politiky Únie voči tretím krajinám alebo regionálnym zoskupeniam a jej reakciu na humanitárne a bezpečnostné krízy, ako aj konkrétne návrhy budúcich opatrení;
Nový transatlantický program
11. domnieva sa, že nadchádzajúce mesiace poskytnú EÚ jedinečnú príležitosť vypracovať spolu s novou vládou USA nový program v oblasti transatlantického partnerstva, ktorý zahrnie strategické otázky spoločného záujmu, ako sú nový integrovanejší a účinnejší globálny poriadok založený na silnejších multilaterálnych organizáciách, finančná kríza, vybudovanie novej skupiny transatlantických inštitúcií a rozvinutého a rozsiahleho transatlantického trhu, zmena klímy, energetická bezpečnosť, situácia na Blízkom Východe, v Iráne a Afganistane, boj proti terorizmu a organizovanému zločinu, nešírenie jadrových zbraní a odzbrojenie a rozvojové ciele tisícročia;
Horizontálne aspekty SZBP
12. domnieva sa, že SZBP by sa mala naďalej sústreďovať na dodržiavanie ľudských práv, podporovanie mieru a bezpečnosti v oblastiach susediacich s Európou a na celosvetovej úrovni, podporu účinného multilaterálneho prístupu a dodržiavanie medzinárodného práva, boj proti terorizmu, nešírenie zbraní hromadného ničenia a odzbrojenie, zmenu klímy a energetickú bezpečnosť, pretože tieto otázky predstavujú najvážnejšie výzvy našej planéty, a teda sa priamo týkajú obáv európskych občanov;
13. vyzýva Radu, aby s odhodlaním postupovala podľa odporúčaní Parlamentu týkajúcich sa vypracovania spoločnej európskej vonkajšej politiky v oblasti energetiky, najmä podporovaním súdržnosti EÚ pri rokovaniach s dodávateľmi energie a tranzitnými krajinami, ako aj obhajovaním spoločných záujmov EÚ, vypracovaním účinných diplomatických postupov v oblasti energetiky a účinnejších mechanizmov na riešenie krízových situácií, a napokon aj zabezpečením diverzifikácie dodávok energie, trvalo udržateľného využívania energie a rozvoja obnoviteľných zdrojov energie;
14. víta skutočnosť, že súčasná revízia európskej bezpečnostnej stratégie zohľadňuje nové bezpečnostné výzvy, ako sú energetická bezpečnosť, zmena klímy a bezpečnosť v kybernetickom priestore, a že jej cieľom je skvalitniť samotné uplatňovanie stratégie; poukazuje v tejto súvislosti na diskusiu o budúcnosti európskej bezpečnosti, ktorú iniciovali Rada ministrov, Európsky parlament a parlamenty členských štátov; zdôrazňuje, že tieto diskusie, ktorých sa zúčastnia EÚ, Rusko, USA a členské štáty OBSE, ktoré nie sú členmi EÚ, by nemali mať za cieľ vytvorenie úplne novej architektúry, ale mali by nadväzovať na dosiahnuté výsledky a hodnoty Európskej únie, ktoré sa uvádzajú v článku 11 Zmluvy o Európskej únii a ktoré sú ustanovené v Helsinskom záverečnom akte, ako aj v Parížskej charte;
15. ďalej sa domnieva, že vojna v Gruzínsku potvrdzuje potrebu vypracovať v rámci revízie európskej bezpečnosti stratégie preventívne diplomatické postupy EÚ, ktoré by mali sprevádzať primerané nástroje predchádzania krízam vrátane nástroja stability, pohotovostného plánovania a spoľahlivého dlhodobého financovania, ako aj potrebu v plnom rozsahu využiť schopnosti a skúsenosti EÚ pri riešení katastrof a krízových situácií;
Hlavné záujmy EÚ týkajúce sa bezpečnosti
Západný Balkán
16. pripomína, že stabilizácia Kosova po vyriešení otázky jeho statusu je zásadná pre dosiahnutie stability na západnom Balkáne; víta preto konsenzus dosiahnutý v Bezpečnostnej rade OSN 26. novembra 2008, ktorý umožnil rozmiestnenie jednotiek misie EULEX v Kosove, a naliehavo vyzýva Radu, aby v spolupráci s misiou OSN v Kosove zabezpečila transparentné pracovné vzťahy a plynulé odovzdanie správy medzi týmito dvoma misiami v oblasti právneho štátu; žiada misiu EULEX, aby zabezpečila rýchle výsledky v oblasti boja proti organizovanému zločinu a stíhania osôb obvinených z vojnových zločinov; ďalej vyjadruje svoju podporu činnosti osobitného zástupcu Európskej únie pre Kosovo a povzbudzuje ho, aby pokračoval v uplatňovaní svojho mandátu a podpore atmosféry pragmatickej spolupráce medzi orgánmi v Prištine a Belehrade v prospech srbských komunít žijúcich v Kosove;
17. opätovne zdôrazňuje, že cieľom EÚ v Bosne a Hercegovine zostáva zabezpečenie stabilného, mierového a mnohonárodnostného štátu, ktorý nezvratne smeruje k členstvu v EÚ; podporuje čelných politických predstaviteľov Bosny a Hercegoviny, aby vykonávali dohodu dosiahnutú 8. novembra 2008 s cieľom urýchlene splniť zostávajúce ciele a podmienky ustanovené Radou pre nastolenie mieru pre prechod právomocí z Úradu vysokého predstaviteľa na Úrad osobitného zástupcu EÚ do polovice roka 2009; vyjadruje znepokojenie nad možným stiahnutím medzinárodného spoločenstva z Bosny a Hercegoviny; je presvedčený o tom, že k ukončeniu medzinárodného zapojenia môže dôjsť len s plným súhlasom bosniackych úradov a vtedy, keď sa Bosna a Hercegovina konečne stane stabilným štátom s dobre fungujúcimi inštitúciami;
Východné partnerstvo
18. znovu opakuje svoje presvedčenie, že treba posilniť stimuly pre partnerské krajiny ESP na uskutočňovanie reforiem a zastáva názor, že nedávna kríza v južnom Kaukaze jasne poukázala na potrebu silnejšieho zastúpenia EÚ vo východných susedných krajinách; preto podporuje prístup, ktorý zastáva Komisia vo svojom oznámení o východnom partnerstve, ktorého cieľom je vytvorenie rozsiahlej a rozvinutej zóny voľného obchodu, postupné odstránenie všetkých prekážok pre voľný pohyb osôb (vrátane prípadného bezvízového cestovania) a spolupráca vo všetkých oblastiach bezpečnosti, najmä energetickej bezpečnosti; zastáva názor, že východné partnerstvo a čiernomorská spolupráca by sa mali navzájom posilňovať a vytvoriť tak priestor mieru, bezpečnosti, stability a rešpektovania územnej celistvosti; domnieva sa, že toto partnerstvo by malo sprevádzať zdvojnásobenie finančnej pomoci EÚ a silný politický rozmer, ktorého neoddeliteľnou súčasťou by mal byť EURONEST, spoločné parlamentné zhromaždenie zložené z poslancov Európskeho parlamentu a parlamentov susedných krajín;
19. podporuje rozhodnutie Rady obnoviť vzťahy s bieloruskými orgánmi a zároveň pokračovať v dialógu so všetkými demokratickými silami v tejto krajine pod podmienkou, že bieloruské orgány vyjdú tomuto návrhu v ústrety tým, že v oblasti rešpektovania demokratických hodnôt, zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd dosiahnu konkrétny pokrok; zastáva názor, že na tomto základe by sa mala postupne vybudovať spolupráca, ktorá sa bude viazať na plnenie prísnych podmienok, čím sa postupne dosiahne začlenenie Bieloruska do Východného partnerstva; naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby bezodkladne uskutočnili účinné kroky na uľahčenie postupu udeľovania víz pre bieloruských občanov vrátane zníženia poplatkov za vstup do schengenského priestoru;
Gruzínsko
20. vyjadruje uznanie francúzskemu predsedníctvu Rady za zabezpečenie toho, že Európska únia zohrávala kľúčovú úlohu pri ukončení vojny v Gruzínsku; vyzýva Úniu, a najmä jej osobitného zástupcu, aby presadzovali zásadu územnej celistvosti Gruzínska a rešpektovanie menšín a súčasne sa usilovali o dosiahnutie dohody, ktorá poskytne účinné mechanizmy pre bezpečný návrat vnútorne vysídlených osôb a utečencov a účinné sledovanie bezpečnosti regiónu;
21. naliehavo žiada Radu, aby trvala na plnom vykonaní dohody o prímerí a aby zabezpečila, že pozorovateľom EÚ sa udelí plný prístup do všetkých oblastí zasiahnutých konfliktom v súlade s mandátom EUMM; veľký význam prikladá tomu, aby dostával pravidelné a úplné informácie o správach, ktoré vypracuje EUMM;
22. zastáva názor, že EÚ by mala pozorne sledovať vznik ďalších možných konfliktov v tejto časti susedstva EÚ a zaviazať sa k pomoci pri ich riešení, napríklad aj vytvorením kontaktov a otvorením komunikačných ciest so všetkými zainteresovanými regionálnymi aktérmi; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že by sa mala nadviazať úzka spolupráca s Tureckom;
Rusko
23. domnieva sa, že partnerstvo EÚ a Ruska musí vychádzať z ucelenej stratégie a jasného záväzku oboch strán konať tak, aby v plnej miere rešpektovali medzinárodné právo a svoje bilaterálne a multilaterálne dohody; v súlade so závermi predsedníctva Európskej rady z 1. septembra a 15. – 16. októbra 2008 zdôrazňuje, že Rusko musí plniť záväzky, ktoré prijalo v dohodách z 12. augusta a 8. septembra 2008; je preto presvedčený o tom, že na normalizáciu vzťahov medzi EÚ a Ruskom je nevyhnutné, aby Rusko svojím súhlasom umožnilo medzinárodným pozorovateľom sledovať vývoj situácie v Južnom Osetsku a Abcházsku a v plnom rozsahu splnilo podmienky šesťbodového plánu; zastáva tiež názor, že žiadne strategické partnerstvo nie je možné, ak sa nebudú v plnej miere spoločne uznávať a dodržiavať hodnoty demokracie, ľudské práva a zásady právneho štátu; vyzýva Radu, aby v prebiehajúcich rokovaniach o novej dohode o partnerstve a spolupráci pripísala týmto hodnotám kľúčový význam;
Blízky východ
24. vyjadruje poľutovanie nad zhoršením situácie na Blízkom východe a vysokým počtom civilných obetí, ktoré si vyžiadal ozbrojený konflikt v pásme Gazy, ktorý ešte zhoršuje nedostatok skutočného pokroku v mierovom procese; varuje, že do uplynutia termínu dohodnutého na konferencii v Annapolise zostáva len málo času, a je presvedčený o tom, že posilnená transatlantická spolupráca môže byť pre proces z Annapolisu ďalším prínosom; domnieva sa, že Európska únia by mala v tomto regióne zohrávať silnú a zreteľnú politickú úlohu zodpovedajúcu finančným zdrojom, ktoré poskytla najmä so zreteľom na riešenie dramatickej humanitárnej krízy v pásme Gazy; vyzýva Radu, aby pokračovala v úsilí o dosiahnutie trvalého prímeria v pásme Gazy v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1860 (2009), ktoré by umožnilo začať mierové rokovania medzi Izraelčanmi a Palestíncami v koordinácii s ďalšími zúčastnenými stranami v tomto regióne; naliehavo vyzýva Radu, aby zvážila použitie všetkých prostriedkov na podporu trvalého mieru v tomto regióne vrátane vyslania misie EBOP (Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky);
25. víta zámer Rady obnoviť mandát policajnej misie EÚ na palestínskych územiach a domnieva sa, že stále treba výraznejšie podporovať budovanie právneho štátu a kontrolných kapacít; ďalej berie na vedomie rozhodnutie Rady predĺžiť mandát pohraničnej misie Európskej únie v Rafahu a jej odhodlanie a pripravenosť túto misiu obnoviť; domnieva sa, že výsledkom tohto odhodlania by mali byť konkrétne iniciatívy na obnovenie slobody pohybu na palestínskych územiach;
Únia pre Stredozemie
26. vyjadruje spokojnosť s pokrokom, ktorý sa podarilo dosiahnuť na samite ministrov EUROMED v Marseille v súvislosti s podrobnejším vymedzením inštitucionálneho rámca Únie pre Stredozemie; zastáva názor, že otázky ľudských práv, mieru, bezpečnosti a rozvoja v oblasti Stredozemia nemožno presadzovať v izolácii; zdôrazňuje, že politický a kultúrny dialóg, hospodárske vzťahy, riadenie migračných tokov, environmentálna politika a bezpečnosť vrátane boja proti terorizmu musia tvoriť podstatnú časť euro-stredomorského programu; vyzýva Komisiu a Radu, aby v Únii pre Stredozemie zabezpečili Turecku významnú a primeranú úlohu; domnieva sa, že je veľmi dôležité, aby sa Euro-stredomorské parlamentné zhromaždenie ako parlamentný rozmer stalo súčasťou štruktúry Únie pre Stredozemie;
Blízky a Stredný východ
27. domnieva sa, že EÚ by mala zvýšiť svoju angažovanosť v Iraku a v spolupráci s irackou vládou a OSN by mala podporovať proces rozvoja demokratických inštitúcií, právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv, ako aj posilňovať proces zmierenia nielen v samotnom Iraku, ale aj medzi Irakom a jeho susednými štátmi; víta predĺženie misie EUJUST LEX a pokrok dosiahnutý v príprave úplne prvej dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Irakom;
28. vyzýva EÚ na vytvorenie účinnejšieho a komplexnejšieho partnerstva s Iránom, ktoré by sa okrem jadrovej problematiky malo zaoberať aj obchodnou spoluprácou a spoluprácou v oblasti energetiky, regionálnou stabilitou a v neposlednom rade aj dobrou správou vecí verejných a dodržiavaním ľudských práv;
29. domnieva sa, že EÚ by mala presadzovať nový prístup voči Afganistanu a mala by postupovať koordinovane s novou vládou USA s cieľom otvoriť dvere k rokovaniam medzi afganskou vládou a tými zložkami, ktoré sú ochotné prijať ústavu a vzdať sa násilia; konštatuje, že pomoc by sa mala viac zamerať na právny štát, dobrú správu vecí verejných, poskytovanie základných služieb (s osobitnom dôrazom na zdravie) a hospodársky rozvoj a rozvoj vidieka prostredníctvom podpory reálnych alternatív k výrobe ópia;
30. je znepokojený zhoršovaním bezpečnostnej situácie v Afganistane; opakuje naliehavú potrebu prekonať inštitucionálne prekážky a zlepšiť spoluprácu medzi EÚ a NATO s cieľom uľahčiť operácie policajnej misie EÚ v Afganistane (EUPOL); domnieva sa, že EÚ a USA by mali lepšie koordinovať svoje iniciatívy v oblasti policajnej reformy; víta záväzok členských štátov EÚ zvýšiť počet členov misie EUPOL a vyzýva na ich rýchle rozmiestnenie; je presvedčený o tom, že úspech tejto operácie má veľký význam pre budúcnosť transatlantickej aliancie a že vzhľadom na to by mali všetky členské štáty EÚ prejaviť väčšie odhodlanie dosiahnuť stabilitu v Afganistane;
Afrika
31. vyzýva Radu, aby rozšírila program týkajúci sa Afriky a zahrnula doň širší rozsah politík ako v súčasnosti a aby ho zaradila medzi priority vonkajšej činnosti EÚ;
32. je presvedčený o tom, že na riešenie konfliktu v Darfúre na regionálnej úrovni je potrebné, aby EÚ i naďalej podporovala OSN vo východnom Čade; konštatuje, že misia EUFOR v Čade ukončí svoju činnosť podľa plánu a jej operácie prevezme misia OSN; vyzýva Radu, aby umožnila hladké odovzdanie tejto misie a aby koordinovaným spôsobom zvážila, ako by EÚ mohla pri rozmiestňovaní misie OSN podporiť v súčasnej dobre preťažený Odbor pre mierové operácie;
33. vyjadruje hlboké znepokojenie nad zúfalou humanitárnou situáciou v Somálsku; vyzýva EÚ, aby zvážila, akým spôsobom môže v úzkej spolupráci s Africkou úniou pomôcť OSN urýchlene riešiť túto bezpečnostnú, politickú a humanitárnu výzvu; upozorňuje na rastúcu hrozbu pirátstva na voľnom mori pri somálskom pobreží a v tejto súvislosti víta rozhodnutie EÚ začať námornú operáciu EBOP;
34. je znepokojený narastajúcim násilím a konfliktami v Konžskej demokratickej republike (KDR), ktoré by mohli vyústiť do rozsiahlej humanitárnej krízy; vyzýva všetky zúčastnené strany vrátane vládnych jednotiek, aby ukončili nezmyselné násilie a porušovanie ľudských práv civilného obyvateľstva, obnovili mierové rokovania, ktoré sa začali v Gome a Nairobi, a podporili program prijatý Národným zhromaždením KDR; domnieva sa, že angažovanosť EÚ v KDR musí presiahnuť rámec technickej pomoci poskytovanej EUSEC (misia EÚ v oblasti reformy sektora bezpečnosti) a EUPOL (policajná misia Európskej únie) v Konžskej demokratickej republike a musí viesť k zabezpečeniu konkrétnej podpory mierovej misie OSN, ktorá zatiaľ nebola schopná zastaviť násilie;
Ázia
35. víta výrazné zníženie napätia v oblasti taiwanského prielivu a prebiehajúci dialóg medzi Pekingom a Tchaj-pejom o bilaterálnych vzťahoch a zmysluplnej účasti Taiwanu v medzinárodných organizáciách; výrazne podporuje vyhlásenie Rady z 19. septembra 2008, v ktorom opakuje svoju podporu účasti Taiwanu na špecializovaných multilaterálnych fórach vrátane udelenia štatútu pozorovateľa v prípade, že členstvo Taiwanu nie je možné;
Latinská Amerika
36. pripomína návrh predložený vo svojom uznesení z 15. novembra 2001 o globálnom partnerstve a spoločnej stratégii pre vzťahy s Európskou úniou a Latinskou Amerikou
Ú. v.
ES C 140 E, 13.6.2002, s.
569. , ktorý zopakoval vo svojich uzneseniach z 27. apríla 2006
Ú. v.
EÚ C 296 E, 6.12.2006, s.
123. a 24. apríla 2008
Prijaté texty, P6_TA(2008)0177 . s cieľom vypracovať na samitoch EÚ – Latinská Amerika a Karibská oblasť vo Viedni a v Lime Euro-latinskoamerickú chartu pre mier a bezpečnosť, ktorá by na základe Charty OSN umožnila spoločné politické, strategické a bezpečnostné opatrenia a iniciatívy; vyzýva Radu a Komisiu, aby podnikli aktívne kroky smerujúce k dosiahnutiu tohto ambiciózneho cieľa;
37. víta úsilie smerujúce k uzavretiu biregionálnych dohôd o pridružení s Latinskou Amerikou, prvých svojho druhu, ktoré sa EÚ chystá uzavrieť;
o
o o
38. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, generálnemu tajomníkovi NATO, úradujúcemu predsedovi OBSE, predsedovi parlamentného zhromaždenia OBSE, predsedovi Výboru ministrov Rady Európy a predsedovi parlamentného zhromaždenia Rady Európy.
11.12.2008
STANOVISKO VÝBORU PRE ROZPOČET
pre Výbor pre zahraničné veci
k výročnej správe za rok 2007 o hlavných aspektoch a základných možnostiach spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP)
( 2008/2241(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Valdis Dombrovskis
NÁVRHY
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. víta pravidelné konanie konzultačných stretnutí o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike (SZBP) medzi Európskym parlamentom a predsedníctvom Rady, tak ako to ustanovuje Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení
Ú. v.
EÚ C 139, 14.6.2006, s.
1.
(MID zo 17. mája 2006); zdôrazňuje však, že tieto stretnutia by nemali byť zamerané len na poskytovanie informácií Parlamentu o prebiehajúcich činnostiach SZBP , ale mali by sa tiež chápať ako príležitosť na výmenu názorov na budúce potreby, plánované akcie v oblasti SZBP a strednodobé a dlhodobé stratégie EÚ v tretích krajinách; zastáva názor, že široká a aktívna sieť, ktorú Európsky parlament vybudoval s tretími krajinami, poskytuje cenné možnosti na posudzovanie potenciálnych potrieb SZBP;
2. vyzýva Radu, aby pri rokovaniach s Európskym parlamentom v rámci bodu 43 MID zo 17. mája 2006 zvolila prístup, ktorý bude viac zameraný do budúcnosti, mať širší záber a bude komplexnejší;
3. s poľutovaním vníma v tomto kontexte skutočnosť, že výročná správa o SZBP neobsahuje prvky týkajúce sa pohľadu do budúcnosti, tak ako sú uvedené v MID zo 17. mája 2006, a vyzýva Radu, aby upravila rámec pre budúce výročné správy a umožnila tým vhodným spôsobom podporiť a obohatiť medziinštitucionálnu diskusiu o SZBP;
4. želá si, aby mu Rada poskytovala viac informácií o akciách financovaných z jej rozpočtu, a najmä o tom, ako tieto rozpočtové prostriedky dopĺňajú potreby financovania činností SZBP;
5. žiada, aby bol rozpočet SZBP úplne transparentný pre rozpočtový orgán a pre orgán udeľujúci absolutórium; znovu opakuje svoje znepokojenie z prenesenia nevyčerpaných rozpočtových prostriedkov v rámci kapitoly SZBP, ktoré Komisia považuje za pripísané príjmy, a vyzýva Komisiu, aby Parlamentu poskytla všetky relevantné informácie predovšetkým o tomto finančnom postupe; žiada Komisiu o predloženie objasňujúcej správy, pokiaľ ide o zásadu všeobecnosti a článok 18 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ako aj o určené a predpokladané pripísané príjmy a prenosy; navrhuje, aby sa táto otázka znovu posudzovala na pravidelných konzultačných schôdzach o SZBP;
6. uvedomuje si, že na základe článku 23 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev
Ú. v.
ES L 248, 16.9.2002, s.
1. (nariadenie o rozpočtových pravidlách), môže Komisia presunúť rozpočtové prostriedky medzi článkami rozpočtovej kapitoly SZBP, a že sa musí zaručiť flexibilita na uľahčenie rýchlej reakcie na krízové situácie v tretích krajinách; domnieva sa však, že Komisia by mohla zvýšiť transparentnosť a tým demokratickú kontrolu vo vzťahu k SZBP včasným informovaním Parlamentu o vnútorných presunoch, predovšetkým vzhľadom na to, že väčšina misií SZBP, nehovoriac o monitorovacej misií v Gruzínsku alebo o misií EULEX v Kosove, je politicky citlivého charakteru a zameraná na krízové situácie, ktoré sú stredobodom pozornosti médií.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
11.12.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
15
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Simon Busuttil, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Vicente Miguel Garcés Ramón, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Jan Mulder, Margaritis Schinas, László Surján, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Peter Šťastný
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
21.1.2009
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
61
6
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Monika Beňová, Colm Burke, Marco Cappato, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Michael Gahler, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Klaus Hänsch, Richard Howitt, Anna Ibrisagic, Jelko Kacin, Ioannis Kasoulides, Maria Eleni Koppa, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Johannes Lebech, Willy Meyer Pleite, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Vural Öger, Janusz Onyszkiewicz, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Hubert Pirker, Bernd Posselt, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Christian Rovsing, Flaviu Călin Rus, Katrin Saks, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Saryusz-Wolski, Marek Siwiec, Hannes Swoboda, István Szent-Iványi, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Andrzej Wielowieyski, Zbigniew Zaleski, Josef Zieleniec
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Laima Liucija Andrikienė, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Milan Horáček, Aurelio Juri, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Yiannakis Matsis, Erik Meijer, Nickolay Mladenov, Doris Pack, Athanasios Pafilis, Adrian Severin, Jean Spautz, Csaba Sándor Tabajdi, Karl von Wogau
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Călin Cătălin Chiriţă, Věra Flasarová, Pierre Pribetich
