9.11.2010 NÁVRH SPOLOČNÉHO UZNESENIA predložený v súlade s článkom 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
ktorý nahrádza návrhy skupín:
PPE ( B7‑0608/2010 )
S&D ( B7‑0609/2010 )
Verts/ALE ( B7‑0611/2010 )
o nadchádzajúcom samite EÚ – USA a zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady
Elmar Brok
,
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
,
Francisco José Millán Mon
,
Elena Băsescu
,
Karl-Heinz Florenz
,
Romana Jordan Cizelj
v mene skupiny PPE
Adrian Severin
,
Hannes Swoboda
,
Peter Skinner
v mene skupiny S&D
Sarah Ludford
,
Lena Ek
,
Sharon Bowles
,
Olle Schmidt
,
Marietje Schaake
v mene skupiny ALDE
Reinhard Bütikofer
,
Eva Lichtenberger
,
Indrek Tarand
,
Jan Philipp Albrecht
v mene skupiny Verts/ALE
Charles Tannock
v mene skupiny ECR
PE450.429v01-00 } PE450.430v01-00 } PE450.432v01-00 } RC1 Uznesenie Európskeho parlamentu o nadchádzajúcom samite EÚ – USA a zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady
Európsky parlament,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 26. marca 2009 o stave transatlantických vzťahov po voľbách v Spojených štátoch amerických Prijaté texty, P6_TA(2009)0193 .
,
– so zreteľom na svoje uznesenia o Transatlantickej hospodárskej rade a na svoje uznesenie z 22. októbra 2009 o nadchádzajúcom samite EÚ – USA a zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady Prijaté texty, P7_TA(2009)0058 .
,
– so zreteľom na výsledky samitu EÚ – USA, ktorý sa konal 3. novembra 2009 vo Washingtone,
– so zreteľom na správu o pokroku prijatú na štvrtom zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady 27. októbra 2009, na spoločné vyhlásenie prijaté na Transatlantickom dialógu zákonodarcov (TLD) a na zasadania, ktoré sa konali 4. – 9. decembra 2009 v New Yorku a 4. – 6. júna 2010 v Madride,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie EÚ a USA posilnení transatlantickej spolupráce v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti z 28. októbra 2009,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie EÚ a USA o boji proti terorizmu z 3. júna 2010,
– so zreteľom na závery samitu G20, ktorý sa konal 26. až 27. júna 2010 v Toronte a 21. až 23. októbra 2010 v Soule,
– so zreteľom na plenárne zasadnutie OSN na vysokej úrovni o rozvojových cieľoch tisícročia z 20. – 22. septembra 2010 a na jeho závery,
– so zreteľom na článok 110 ods.4 rokovacieho poriadku,
A. keďže transatlantické vzťahy sú jedinečné a široké vrátane spoločných záväzkov k demokracii, zásadám právneho štátu, ľudským právam, boju proti terorizmu a nešíreniu zbraní hromadného ničenia; konštatujúc so zreteľom na spoločné záujmy a hodnoty vzájomnú potrebu spolupráce EÚ a USA a na pripravenosť Európskeho parlamentu vypočuť si prezidenta USA a Kongres USA,
B. keďže Európska únia a Spojené štáty americké celosvetovo spolupracujú na presadzovaní spoločného programu, ktorý sa zakladá na spoločnej histórii, kultúre, záujmoch a hodnotách, a keďže vzťahy EÚ – USA musia hrať kľúčovú úlohu v zabezpečení toho, aby sa k celosvetovým otázkam a novým výzvam pristupovalo v rámci medzinárodného práva a existujúcich multilaterálnych inštitúcií, najmä OSN, OBSE a NATO,
C. keďže spolu predstavujú títo dvaja transatlantickí partneri polovicu celosvetového hospodárstva s partnerstvom v hodnote 4,28 miliárd USD, ktoré je najväčším, najintegrovanejším a najdlhšie fungujúcim ekonomickým vzťahom na svete a kľúčovým lídrom prosperity celosvetového hospodárstva, a keďže sila transatlantického vzťahu a záväzok k nemu sú z hľadiska súčasnej celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy ešte významnejšie,
D. keďže sa títo dvaja partneri zaviazali k spolupráci, aby podporovali rast a zamestnanosť vo svojich hospodárstvach, a keďže Európsky parlament aj naďalej podporuje dokončenie transatlantického trhu do roku 2015, ktorého dosiahnutie bude spolu s dokončením vlastného jednotného trhu EÚ základným prvkom v opätovnom naštartovaní celosvetového hospodárskeho rastu a oživenia,
E. keďže rozvojové krajiny prispievali k vplyvom zmeny klímy v dôsledku ľudskej činnosti najmenej, pričom však čelia ich najvážnejším dôsledkom, a keďže negatívne externality zmeny klímy vystavujú medzinárodné investície na znižovanie chudoby riziku, čím ohrozujú dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia; konštatujúc tiež potrebu pokračovať v dialógu o iniciatíve týkajúcej sa transatlantického partnerstva pre rozvoj,
Samit EÚ – USA
1. trvá na dôležitosti zintenzívnenia strategického dialógu EÚ a vlády USA, ich spolupráce a koordinácie pri riešení celosvetových výziev a regionálnych konfliktov;
2. vyzýva oboch partnerov, aby podporovali dodržiavanie demokracie a ľudských práv vo svete ako kľúčový prvok svojej politiky; zdôrazňuje potrebu intenzívnej koordinácie v oblasti preventívnej a krízovej diplomacie; opätovne vyzýva vládu USA, aby ratifikovala Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu a pristúpila k nemu; opakuje svoju výzvu na všeobecné zrušenie trestu smrti;
3. považuje za kľúčové, aby na samite EÚ – USA obaja partneri prevzali vedúcu úlohu, pokiaľ ide o plnenie záväzkov skupiny krajín G20;
4. zdôrazňuje význam spolupráce EÚ a USA pri dosahovaní dohody o konkrétnych záväzkoch s cieľom dosiahnuť medzinárodnú dohodu na konferencii OSN o zmene klímy (COP-16) v Kankúne na základe vedeckých dôkazov, do ktorej by bola zahrnutá aj primeraná medzinárodná pomoc a financovanie zmierňovania dôsledkov zmeny klímy a prispôsobovania sa zmene klímy v rozvojových krajinách;
5. víta nový prístup vlády USA k Izraelu a vyzýva na opätovné oživenie európsko-amerického partnerstva v súvislosti s izraelsko-palestínskym konfliktom; v tejto súvislosti víta začatie priamych rokovaní medzi Izraelom a palestínskou samosprávou, ktoré boli oznámené 2. septembra 2010 vo Washingtone; poukazuje na to, že sú potrebné ďalšie rokovania, ktoré v dohodnutom časovom rámci povedú k riešeniu v podobe existencie dvoch štátov spolunažívajúcich v mieri a bezpečí: štátu Izrael a nezávislého, demokratického a životaschopného Palestínskeho štátu; zdôrazňuje, že úplný mier, ktorý je základným záujmom strán v regióne a EÚ, sa musí dosiahnuť na základe príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN, madridských zásad vrátane mierového územia, plánu a dohôd, ktoré zainteresované strany dosiahli v minulosti, a zdôrazňuje, že je potrebné aktívne zapojenie blízkovýchodného kvarteta do mierového procesu, pričom uznáva význam arabskej mierovej iniciatívy a pokračujúcu spoluprácu s arabskými partnermi; naliehavo vyzýva izraelskú vládu, aby obnovila moratórium na výstavbu osád; požaduje aktívnejšie zapojenie Európy, čo sa týka Sýrie a Libanonu;
6. zdôrazňuje, že nejasnosti o povahe iránskeho jadrového programu ohrozujú systém nešírenia jadrových zbraní a stabilitu v regióne a vo svete; vyjadruje sklamanie nad tým, že Irán naďalej odmieta neobmedzenú spoluprácu s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE), pričom jej bráni v práci tým, že odmieta poskytnúť prístup ku kľúčovým jadrovým zariadeniam a stavia sa proti príchodu inšpektorov; vyzýva vedúcich činiteľov Iránu, aby zabezpečili, aby si Irán plnil povinnosti, ktoré vyplývajú zo Zmluvy o nešírení jadrových zbraní; vyzýva Teherán, aby ratifikoval a plnil dodatkový protokol k dohode o zárukách a vyzýva USA a EÚ, aby na dosiahnutie tohto cieľa skoordinovali svoje zahraničné politiky;
7. vyzýva na zlepšenie spolupráce medzi EÚ a USA, čo sa týka Afganistanu a Pakistanu s cieľom prispieť k mieru a stabilite, demokracii, ľudským právam a rozvoju v regióne; zdôrazňuje význam účasti susedných krajín a ostatných kľúčových aktérov v regióne na tomto procese, čo môže výraznou mierou prispieť k stabilizácii regiónu;
8. hoci si uvedomuje, že únik tajných vojenských dokumentov predstavuje riziko, že vojenský personál bude vystavený nebezpečenstvu, je hlboko znepokojený nedávnymi vážnymi obvineniami, že v Iraku sa tolerovalo mučenie; vyzýva, aby sa tejto otázke venovala pozornosť na samite EÚ – USA s úmyslom začať nezávislé transatlantické vyšetrovanie;
9. naliehavo vyzýva Kórejskú ľudovodemokratickú republiku (KĽDR), aby splnila svoje záväzky vyplývajúce zo šesťstranných rozhovorov vrátane úplného a overiteľného zanechania všetkých jadrových zbraní a jestvujúcich jadrových programov; vyzýva KĽDR, aby plne uplatňovala všetky svoje príslušné záväzky v oblasti nešírenia jadrových zbraní a odzbrojovania; opätovne potvrdzuje svoju rozhodnú podporu šesťstranným rokovaniam a je aj naďalej presvedčený o dosiahnutí uspokojivého a úplného vyriešenia týchto problémov diplomatickou cestou;
10. víta výsledky samitu o jadrovej bezpečnosti z apríla 2010, na ktorom sa zdôraznil celosvetový význam predchádzania jadrovému terorizmu a zabezpečenia všetkého citlivého jadrového materiálu do štyroch rokov a dohodol pracovný plán na zlepšenie a zovšeobecnenie jestvujúcich dohôd a programov o jadrovej bezpečnosti; vyjadruje podporu iniciatívam, ktoré prijali jednotlivé krajiny na zlepšenie vnútornej bezpečnosti a nabáda ostatné štáty, aby sa k tomuto procesu pridali;
11. zdôrazňuje význam NATO ako základného kameňa transatlantickej bezpečnosti a vyzýva na strategickú spoluprácu medzi USA a členskými štátmi EÚ s cieľom čeliť celosvetovým výzvam v oblasti bezpečnosti; berie na vedomie prácu vykonanú na dosiahnutí dohody o novej strategickej koncepcii; domnieva sa, že príslušné zmeny v tejto širokej bezpečnostnej štruktúre by sa mali riešiť aj v dialógu s Ruskom a členskými štátmi OBSE, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ; zdôrazňuje význam SBOP a hodnotu posilnenej európskej obrannej spôsobilosti pri zvyšovaní transatlantickej bezpečnosti;
12. poukazuje na nárast rôznych výziev, ktoré sa ukazujú ako spoločné výzvy pre EÚ aj USA; vyzýva partnerov, aby iniciovali preklenujúci spoločný proces, v ktorom sa zhodnotia a rozvinú všetky opatrenia transatlantickej politiky, aby vznikol jednotná, súvislá a rozsiahla stratégia na účinné riešenie týchto problémov;
13. víta podpísanie novej zmluvy START americkým prezidentom Barackom Obamom a ruským prezidentom Dmitrijom Medvedevom 8. apríla 2010 v Prahe a očakáva jej urýchlenú ratifikáciu oboma stranami;
14. vyzýva na vystupňovanie úsilia EÚ a USA spojiť sa s Tureckom, Gréckom a Cyprom s cieľom prispieť k úsiliu OSN zameranému na dosiahnutie trvalého riešenia cyperskej otázky, ktoré sa bude zakladať na federálnej ústave dvoch zón a dvoch komunít opätovne zjednoteného ostrova; zdôrazňuje strategický význam Turecka v súvislosti so vzťahmi EÚ a USA;
15. uznáva prekrývajúce sa obchodné a politické záujmy EÚ a USA v Latinskej Amerike, kde má EÚ strategické partnerstvá s Mexikom a Brazíliou a dohody o voľnom obchode s Čile a Mexikom a rokuje o takejto dohode s Kolumbiou;
Zasadnutie Transatlantickej hospodárskej rady (TEC) a jej posilnenie
16. je presvedčený, že TEC je najvhodnejším mechanizmom riadenia transatlantického hospodárskeho partnerstva; naliehavo vyzýva partnerov, aby využívali plný potenciál TEC s cieľom prekonať existujúce prekážky hospodárskej integrácie a do roku 2015 dosiahnuť bezbariérový transatlantický trh, čo bude pozitívnou odpoveďou na súčasnú hospodársku a sociálnu krízu;
17. naliehavo vyzýva TEC, aby pri riešení obáv všetkých zúčastnených strán konala strategickejšie; opakovane žiada, aby sa rozvrhy schôdzí, programov, plánov a správ o pokroku TEC rozposielali včas tak, aby boli dostupné zúčastneným stranám v dostatočnom predstihu pred schôdzami a aby sa potom zverejnili v záujme zvýšenia transparentnosti;
18. víta skutočnosť, že Transatlantickej hospodárskej rade poskytujú poradenstvo viaceré zúčastnené strany vrátane zástupcov podnikov, a opätovne žiada, aby sa porovnateľná úloha zverila aj zástupcom odborového hnutia na oboch stranách Atlantiku; žiada, aby vedúci predstavitelia Transatlantického dialógu o práci a Transatlantického dialógu pre energetiku boli začlenení do skupiny poradcov;
19. vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s blížiacou sa schôdzou TEC vyvíjala úsilie na formálne prijatie postupov vzájomného uznávania vyhlásení o zhode výrobkov, ktoré podliehajú povinnému testovaniu tretími stranami, najmä informačných a komunikačných technológií a elektrických zariadení, aby trvala na vzájomnom uznávaní zákonných meracích jednotiek, najmä na akceptovaní výhradne metrického označovania výrobkov pochádzajúcich z EÚ v USA, aby s orgánmi USA preskúmala možnosti štandardizácie a vytvorila okrúhle stoly pre normy, ktoré by sa zameriavali na inovačné riešenia, a aby koordinovala tieto činnosti na medzinárodnej úrovni; je presvedčený, že akčné partnerstvo pre inováciu by malo prekročiť rámec presadzovania partnerstva pre inováciu a malo by sa venovať strategickému dialógu o politike hospodárskej súťaže, prenose technológií a zbližovaní noriem;
20. považuje za mimoriadne dôležité otvoriť v rámci TEC dialóg o nových potravinách a používaní nových technológií vo výrobe potravín; zdôrazňuje obavy v súvislosti s klonovaním v chove zvierat;
21. požaduje, aby sa v rámci TEC spolupracovalo vo všetkých otázkach, ktoré majú vplyv na regulačné prostredie pre priemysel, a najmä MSP, a aby sa pri úvahách o právnych predpisoch s transatlantickým dosahom postupovalo v súlade s koncepciou iniciatívy EÚ „Small Business Act“ – „najprv rozmýšľať v malom“;
22. víta podpísanie druhej etapy dohody Open Skies medzi EÚ a USA v júni 2010 ako základný kameň účinnej spolupráce a uzavretie najnovšej dohody Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) z 8. októbra 2010 ako dôležitý krok pre transatlantický trh leteckej dopravy; vyzýva však úrady USA a Komisiu, aby pracovali na väčšej slobode investícií a a vlastníctva leteckých dopravcov cez Atlantický oceán bez predpojatosti voči zahraničnej príslušnosti;
23. zdôrazňuje aj význam využívania TEC ako rámca pre makroekonomickú spoluprácu medzi partnermi, pričom berie do úvahy ich bezprecedentnú spoluprácu počas krízy a podnecuje príslušné monetárne inštitúcie, aby posilnili vzájomnú spoluprácu, najmä v oblasti dohľadu a predchádzania systémovému riziku; uznáva dôležitú úlohu EÚ a USA vo svetových finančných inštitúciách vrátane MMF, Svetovej banky a Banky pre medzinárodné zúčtovanie;
Úloha Transatlantického dialógu zákonodarcov v TEC
24. opätovne vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ a USA a spolupredsedov TEC, aby zohľadnili kľúčovú úlohu zákonodarcov pre úspech TEC; obe strany dôrazne žiada, aby do TEC v plnej miere a priamo zapojili zástupcov Transatlantického dialógu zákonodarcov, keďže zákonodarcovia nesú so svojimi príslušnými výkonnými zložkami spoluzodpovednosť za uzákonenie a dohľad nad mnohými rozhodnutiami TEC;
25. domnieva sa, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa najdôležitejší členovia Kongresu a poslanci Európskeho parlamentu zúčastňovali na dialógu zákonodarcov a činnosti TEC, s cieľom zabezpečiť, aby právne predpisy nemali neželateľný vplyv na transatlantický obchod a investície; dúfa, že súčasný Transatlantický dialóg sa rozvinie do transatlantického medziparlamentného zhromaždenia na základe odporúčaní Európskeho parlamentu v jeho uznesení z 26. marca 2009;
Dvojstranný a medzinárodný obchod
26. je odhodlaný naďalej vyzývať zákonodarcov USA – a žiada Komisiu o rovnakú výzvu v rámci TEC – aby znova zvážili 100 % povinnosť kontroly kontajnerov, a rozvíjať spoluprácu s USA založenú na riadení rizík vrátane vzájomného uznávania programov obchodného partnerstva medzi EÚ a USA v súlade s rámcom noriem SAFE Svetovej colnej organizácie;
27. zdôrazňuje naliehavú potrebu čo najskôr uzatvoriť dauhaské kolo rokovaní o rozvojovej agende; vyzýva na spoločný postup zapojením rozvíjajúcich sa ekonomík, napríklad Číny, Indie a Brazílie, do rozvoja mnohostranných obchodných pravidiel a rokovaní;
28. je presvedčený že TEC môže zohrávať dôležitú úlohu pri posilňovaní spoločného prístupu EÚ a USA v oblasti ich obchodných vzťahov s tretími krajinami a súčasne zohľadňovať obavy z prístupu k trhu;
Rozvojová pomoc
29. pripomína, že medzinárodné záväzky v oblasti rozvojových cieľov tisícročia, z ktorých viaceré zaostávajú za plánom, sa môžu dosiahnuť do roku 2015 len ak budú industrializované krajiny dodržiavať svoje záväzky a poskytovať 0,7 % zo svojich HDP na zahraničnú rozvojovú pomoc; vyzýva preto EÚ a USA, ako aj ostatných medzinárodných darcov, aby dodržiavali svoje záväzky a prijali opatrenia na urýchlenie pokroku s cieľom dosiahnuť RCM do roku 2015;
Hospodárska a finančná kríza
30. pripomína, že dohoda Bazilej II a jej blížiaca sa revidovaná verzia má byť celosvetovou normou a vyzýva USA, aby urýchlene implementovali dohodu Bazilej II; je preto veľmi znepokojený tým, že obmedzenia stanovené v rozličných vnútroštátnych právnych predpisoch prijatých v reakcii na krízu (najmä reforma Wall Street a zákon o ochrane spotrebiteľa v USA, ktoré obmedzujú platnosť externých ratingov) by vyústili do závažného rozdrobenia pri uplatňovaní tejto celosvetovej normy; ďalej poznamenáva, že dôsledné všeobecné účtovné pravidlá sú pre uplatňovanie rovnakých podmienok nevyhnutné a vyzýva USA, aby prijali medzinárodné normy finančného výkazníctva (IFRS);
31. poznamenáva, že táto kríza bola najhoršou celosvetovou recesiou od veľkej hospodárskej krízy a že pri jej riešení spolupracovali vlády celého sveta, najmä EÚ a USA, nevídaným spôsobom, aby zreformovali finančné trhy a inštitúcie; naliehavo vyzýva dialóg EÚ a USA o regulácii finančných trhov, aby vo svojej úlohe koordinátora medzi regulátormi určil nedostatky a pracoval na zlepšovaní zbližovania;
32. domnieva sa, že hospodárske a finančné správne štruktúry zavedené na začiatku krízy, či už na celosvetovej úrovni, v USA alebo v rámci Európskej únie, nepriniesli do celosvetového finančného systému dostatočnú stabilitu; domnieva sa, že s narastajúcou vzájomnou závislosťou ekonomického a finančného trhu sa musí spolupráca v oblasti makroekonomických politík a dohľadu nad najdôležitejšími ekonomikami posilniť; berie ďalej do úvahy, že EÚ musí riešiť problém svojho zastúpenia v MMF;
33. vyzýva Európsku únie a Spojené štáty americké, aby spolupracovali s Čínou pri riešení globálneho sporu týkajúceho sa výmenných kurzov zahraničných mien bez toho, aby uplatňovali protekcionistické alebo odvetné opatrenia; domnieva sa, že členské štáty EÚ sú v porovnaní s USA pod rôznymi tlakmi trhu, najmä pokiaľ ide o štátne dlhopisy a existenciu menovej únie;
34. poznamenáva, že návrh zákona Frank-Dodd a program regulačnej reformy v EÚ sú v súlade s iniciatívami G20 a považuje za dôležité, aby táto spolupráca pokračovala počas celého postupu tvorby predpisov; poznamenáva, že je to osobitne zrejmé v legislatívnom postupe týkajúcom sa trhov mimoburzových derivátov; zdôrazňuje, že viaceré rozdiely sú spôsobené odlišnosťami v charaktere zákonodarstva a úloh orgánov dohľadu pri tvorbe predpisov;
Energetika, životné prostredie, doprava, hospodárstvo, výskum a veda
35. víta vytvorenie energetickej rady EÚ – USA ako nového rámca na prehĺbenie transatlantického dialógu o strategických energetických otázkach, akými sú bezpečnosť dodávok alebo politiky na prechod k energetickým zdrojom s nízkym obsahom uhlíka, pričom sa posilňuje súčasná vedecká spolupráca v oblasti energetických technológií; víta podpísanie novej energetickej dohody STAR medzi EÚ a USA o spolupráci v programoch označovania energeticky účinného kancelárskeho zariadenia a spoluprácu v oblasti vývoja energetických technológií;
36. podporuje TEC v rozvoji spolupráce smerom k spoločnej stratégii v oblasti externej energie a surovín, ktorá podporuje diverzifikáciu zdrojov, dodávkových ciest a infraštruktúry a propaguje energeticky účinné hospodárstvo, s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok energie a zlepšiť energetickú nezávislosť; podnecuje ďalej TEC, aby pomáhala pri hľadaní jednotných kritérií udržateľnosti pre energetický mix a aby vystupňovala výskum a vývoj vrátane oblasti biopalív; považuje primeranú politiku surovín a vzácnych zemín zameranú na zníženie závislosti na týchto materiáloch za kľúčovú;
37. konštatuje, že zmena klímy je celosvetovým problémom, pre ktorý neexistuje jedno politické a technologické riešenie, ale že kombináciou súčasných možností a výrazným zvýšením efektívnosti vo všetkých oblastiach hospodárstva a spoločnosti v rozvinutých a rozvojových krajinách by sa prispelo k vyriešeniu problému zdrojov a distribúcie a pripravila by sa pôda pre tretiu priemyselnú revolúciu;
38. naliehavo vyzýva predsedníctvo EÚ, aby sa na nadchádzajúcom samite v Kankúne usilovalo dosiahnuť odvážny záväzok USA a spoluprácu USA, pokiaľ ide o podporu väzieb medzi ETS EÚ a regionálnymi alebo federálnymi systémami obchodovania s emisiami v USA; v tomto kontexte poznamenáva, že je dôležité zabezpečiť spoločné normy a kritériá na všetkých vznikajúcich trhoch ETS, aby sa predišlo zbytočným regulačným prekážkam na týchto vznikajúcich trhoch;
39. vyzýva USA, aby umožnili úplnú a účinnú implementáciu dohody o leteckej doprave medzi EÚ a USA z prvej etapy a dohody o bezpečnosti leteckej dopravy medzi EÚ a USA; pripomína Komisii a úradom USA, že neuzatvorenie druhej etapy dohody by mohlo viesť k odstúpeniu od dohody z prvej etapy zo strany niektorých členských štátov;
40. naliehavo žiada TEC, aby podporoval spoluprácu v oblasti výskumu s cieľom účinnejšie využívať potenciál nedávno rozšírenej dohody medzi EÚ a USA v oblasti vedy a technológií, najmä rozšírením prístupu koordinovaných výziev na návrhy v oblastiach vzájomného strategického záujmu a zintenzívnením spolupráce v energetickom výskume;
Duševné vlastníctvo a ochrana spotrebiteľa
41. zdôrazňuje význam úzkej transatlantickej spolupráce s ohľadom na digitálny program, napr. digitálny trh, internetová sloboda vo svete, neutralita internetu, právo na súkromie, spoločné normy, transparentnosť a zásady právneho štátu v súvislosti s ACTA;
42. považuje za podstatné rozvíjať spoločnú akčnú stratégiu EÚ – USA na posilnenie práv duševného vlastníctva s cieľom bojovať proti rozrastaniu sa celosvetového obchodu s falšovaným a pirátskym tovarom; vyzýva na vytvorenie transatlantickej pracovnej skupiny na boj proti falšovaniu ako veľmi potrebného signálu politického odhodlania bojovať proti nelegálnym činnostiam, ktoré narúšajú hospodársku súťaž inovatívnych a kreatívnych hospodárstiev, pričom sa budú dodržiavať občianske slobody, sloboda prejavu, právo na súkromie a riadny proces;
Justičná a policajná spolupráca, víza
43. trvá na tom, že EÚ musí rokovať ako jeden subjekt o prístupe k programu bezvízového styku USA, aby zabezpečila, že štyri členské štáty – Bulharsko, Cyprus, Poľsko a Rumunsko – na ktoré sa nevzťahuje bezvízový styk, nepodpíšu s USA dvojstranné dohody s cieľom získať bezvízový styk; opätovne zdôrazňuje, že Komisia musí aj naďalej vo vzťahu s USA na politickej i technickej úrovni zdôrazňovať význam čo najrýchlejšieho pristúpenia štyroch zostávajúcich členských štátov EÚ k bezvízovému styku;
44. zdôrazňuje ducha spolupráce medzi EÚ a USA v boji proti celosvetovému terorizmu a naliehavo vyzýva EÚ a USA, aby naďalej spolupracovali v záujme ďalšieho boja proti obnovenej hrozbe terorizmu; pripomína svoje odhodlanie v tejto oblasti a svoje pevné presvedčenie, že treba zaručiť, aby bezpečnostné opatrenia nenarúšali ochranu občianskych slobôd a základných práv a aby sa v čo najväčšej miere dodržiavalo súkromie a ochrana údajov; opätovne potvrdzuje, že nevyhnutnosť a primeranosť sú kľúčovými zásadami, bez ktorých nebude boj proti terorizmu nikdy účinný;
45. víta skutočnosť, že dohoda medzi EÚ a USA o zasielaní bankových údajov odráža vôľu USA pozitívne odpovedať na požiadavky týkajúce sa ochrany údajov, ktoré predložil Európsky parlament v správe SWIFT;
46. vyzýva Radu, aby urýchlene schválila ambiciózny rokovací mandát pre dohodu medzi EÚ a USA o ochrane údajov; naliehavo vyzýva vyjednávača EÚ, aby posunul rokovania vpred s cieľom zaručiť plnú ochranu základných práv; podporuje prístup Komisie, aby sa takáto rámcová dohoda uplatňovala na všetky budúce a všetky jestvujúce dohody medzi EÚ alebo členskými štátmi a USA o prenose a spracovaní osobných údajov v rámci justičnej a policajnej spolupráce;
47. vyzýva USA aj EÚ, aby obmedzili zber a spracovanie údajov na absolútne minimum skutočne nevyhnutné na naplnenie bezpečnostných cieľov, aby sa minimalizovalo ohrozenie slobody a občianskych slobôd, a naliehavo žiada, aby sa žiadosti o prenos údajov, ako aj iné dohody v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, spracúvali vo všeobecnosti v multilaterálnom rámci USA – EÚ, a nie bilaterálne s jednotlivými členskými štátmi;
48. zdôrazňuje svoje vážne obavy v súvislosti s tzv. aktom na podporu cestovania a jeho diskriminačným účinkom, keďže sa uplatňuje len na cestujúcich v rámci programu bezvízového styku USA, ako aj obavy týkajúce sa ochrany údajov, keďže poplatky sa môžu platiť len jednou zo štyroch hlavných kreditných kariet, ktorých správcovské spoločnosti sídlia všetky v USA; žiada, aby sa na nadchádzajúcom stretnutí ministrov SVV EÚ – USA v decembri venovala pozornosť poplatku elektronického systému cestovania (ESTA),
49. s ohľadom na nedávny vývoj na oboch stranách atlantického oceánu, ktorý nastoľuje výzvy harmonickým, rozmanitým spoločnostiam, vyzýva na otvorený dialóg medzi našimi vládami a spoločnosťami o tom, ako sa môžeme všetci usilovať o väčšiu toleranciu a rešpektovanie diverzity v našich spoločenstvách v rámci všeobecného dodržiavania základných ľudských práv;
50. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Kongresu Spojených štátov amerických, spolupredsedom Transatlantického dialógu zákonodarcov a spolupredsedom a sekretariátu Transatlantickej hospodárskej rady.
