P6_TA(2009)0217
Lepšie školstvo: program európskej spolupráce
A6-0124/2009
Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. apríla 2009 o lepšom školstve: agenda pre európsku spoluprácu ( 2008/2329(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na články 149 a 150 Zmluvy o ES týkajúce sa vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže,
–
so zreteľom na článok 14 Charty základných práv Európskej únie týkajúci sa práva na vzdelanie,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. júla 2008 s názvom Zlepšovanie spôsobilostí pre 21. storočie: Agenda pre európsku spoluprácu v školstve ( KOM(2008)0425 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2008 s názvom Aktualizovaný strategický rámec európskej spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy ( KOM(2008)0865 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. novembra 2007 s názvom Poskytovanie celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inovácie: Návrh spoločnej správy Rady a Komisie z roku 2008 o pokroku, pokiaľ ide o implementáciu pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 ( KOM(2007)0703 ),
–
so zreteľom na desaťročný pracovný program Vzdelávanie a odborná príprava 2010 Ú. v.
ES C 142 E, 14.6.2002, s.
1.
a nasledujúce spoločné priebežné správy o pokroku jeho vykonávania,
–
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania Ú. v.
EÚ L 327, 24.11.2006, s.
45.
,
–
so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/962/ES z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie Ú. v.
EÚ L 394, 30.12.2006, s.
10.
,
–
so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady 13. – 14. marca 2008, najmä na ich časť o investíciách do ľudských zdrojov a modernizácii pracovných trhov,
–
so zreteľom na uznesenie Rady z 15. novembra 2007 o vzdelávaní a odbornej príprave ako kľúčovej hybnej sile lisabonskej stratégie Ú. v.
EÚ C 300, 12.12.2007, s.
1.
,
–
so zreteľom na správu medzinárodnej komisie UNESCO pre vzdelávanie v 21. storočí,
–
so zreteľom na závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 21. novembra 2008, o príprave mladých ľudí na 21. storočie: agenda pre európsku spoluprácu v školstve Ú. v.
EÚ C 319, 13.12.2008, s.
20.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 26. februára 2004 o úlohe škôl a školskej výchovy v maximalizácii prístupu verejnosti ku kultúre Ú. v.
EÚ C 98 E, 23.4.2004, s.
179.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 o možnostiach vypracovania systému európskych škôl Ú. v.
EÚ C 193 E, 17.8.2006, s.
333.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 27. septembra 2007 o účinnosti a rovnosti v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy Ú. v.
EÚ C 219 E, 28.8.2008, s.
300.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. novembra 2007 o úlohe športu vo vzdelávaní Ú. v.
EÚ C 282 E, 6.11.2008, s.
131.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 23. septembra 2008 o zvyšovaní kvality vzdelávania učiteľov Prijaté texty, P6_TA(2008)0422 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 o poskytovaní celoživotného vzdelávania pre znalosti, tvorivosť a inovácie – vykonávanie pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 Prijaté texty, P6_TA(2008)0625 .
,
–
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie ( A6-0124/2009 ),
A.
keďže členské štáty sú zodpovedné za organizáciu, obsah a reformu školského vzdelávania; keďže výmena informácií a osvedčených postupov, ako aj spolupráca na spoločných výzvach sú vynikajúcimi prostriedkami na podporu reforiem; keďže Komisia má pri podpore tejto spolupráce plniť dôležitú úlohu,
B.
keďže hospodárske a spoločenské zmeny v EÚ, faktory podmieňujúce jednotný trh a nové príležitosti a požiadavky globalizovaného hospodárstva vytvárajú súbor úloh spoločných pre všetky národné vzdelávacie systémy a ešte viac vyvolávajú potrebu spolupráce v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na európskej úrovni,
C.
keďže značné rozdiely vo výsledkoch jednotlivých vzdelávacích systémov v EÚ by mohli zväčšiť rozdiely v úrovni hospodárskeho a sociálneho rozvoja medzi členskými štátmi a ohroziť dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie,
D.
keďže konsolidácia úlohy vzdelávania v znalostnom trojuholníku (výskum, inovácia a vzdelávanie), v súvislosti s ktorým EÚ podporuje dlhodobú stratégiu pre budúci rozvoj, konkurencieschopnosť a sociálnu súdržnosť, ako aj začlenenie vzdelávania medzi priority nadchádzajúceho kola rozhovorov v rámci lisabonského procesu, si vyžadujú systematické opatrenia,
E.
keďže referenčné kritériá sú dôležité nástroje na dosiahnutie ďalšieho pokroku v reformách, lebo umožňujú merať pokrok vo vzťahu k dobre definovaným cieľom,
F.
keďže Rada prijala tri referenčné kritériá na rok 2010, ktoré sa týkajú školského vzdelávania – predčasného ukončovania školskej dochádzky, gramotnosti v čítaní a dosiahnutia úplného stredoškolského vzdelania; keďže pokrok v dosahovaní týchto referenčných kritérií je stále nedostatočný,
G.
keďže v záujme dosiahnutia cieľov lisabonskej agendy je dôležité, aby všetci mladí ľudia získali základné zručnosti a kľúčové kompetencie a aby sa zlepšila úroveň dosiahnutého vzdelania,
H.
keďže u mladých ľudí má dosiahnuté vzdelanie priamy vplyv na ich neskoršie vyhliadky v oblasti zamestnania, spoločenskej účasti, ďalšieho vzdelávania alebo odbornej prípravy, ako aj na ich príjem,
I.
keďže vzdelávanie žien má osobitný vplyv na výsledky vzdelávania komunít; keďže neúplné alebo neuspokojivé vzdelanie dievčat môže mať vplyv nielen na ne, ale môže znamenať nevýhody aj pre ďalšiu generáciu,
J.
keďže nerovnosti a predčasné ukončovanie školskej dochádzky spôsobujú vysoké sociálne a hospodárske náklady a majú škodlivý vplyv na sociálnu súdržnosť a keďže všetky formy školskej segregácie oslabujú úroveň národných systémov vzdelávania ako celok,
K.
keďže znepokojujúci nárast násilia na školách sprevádzaný prejavmi rasizmu a xenofóbie v školskom prostredí sa v súčasnosti považuje za výsledok dvoch základných tendencií v rámci vzdelávacích systémov – mnohokultúrnosti a zväčšovania sociálnych rozdielov – zhoršených nedostatkom vhodných zásahov alebo podpory žiakov a kontaktných mechanizmov v rámci systému vzdelávania,
L.
keďže modely inkluzívneho vzdelávania podporujú integráciu znevýhodnených skupín žiakov a študentov so špeciálnymi vzdelávacími potrebami a posilňujú solidaritu medzi žiakmi s rôznym zázemím,
M.
keďže dobre rozvinuté predškolské vzdelávanie významnou mierou prispieva k integrácii znevýhodnených skupín (ako sú deti z nízkopríjmových a menšinových pomerov), môže napomôcť zvyšovanie celkovej úrovne zručností, znižuje rozdiely vo vzdelaní a má zásadný význam pre zvyšovanie rovnosti a znižovanie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky,
N.
keďže školy majú kľúčový význam pre spoločenský život, vzdelávanie a osobný rozvoj detí, ako aj pre získanie vedomostí, zručností a hodnôt potrebných na ich účasť v demokratickej spoločnosti a na ich aktívne občianstvo,
O.
keďže v súčasnej celosvetovej hospodárskej a finančnej kríze zohrávajú vzdelávanie a odborná príprava kľúčovú úlohu vo vývoji inovatívnych zručností a know-how a v zabezpečovaní voľného pohybu vedomostí ako ideálneho nástroja na dosiahnutie hospodárskej obnovy a konsolidáciu trhu práce; berie však na vedomie skutočnosť, že hlavným cieľom tvorby politiky v oblasti vzdelávania nie je plnenie potrieb trhu a kritérií zamestnateľnosti, ale zabezpečenie toho, aby žiaci dosahovali celkovú úroveň vedomostí zodpovedajúcu jednotným kritériám vzdelávania a stali sa všestrannými osobnosťami,
P.
keďže učebné osnovy, ako aj vyučovacie metódy a metódy hodnotenia by mali každému študentovi umožniť získanie kľúčových kompetencií a plný rozvoj jeho potenciálu; keďže telesná a duševná pohoda detí, ako aj príjemné učebné prostredie majú podstatný význam na dosahovanie pozitívnych študijných výsledkov,
Q.
keďže širšie vzdelanie vrátane oblastí, ako sú umenie a hudba, môže prispieť k podpore osobného naplnenia, sebadôvery a rozvoja tvorivosti a inovatívneho myslenia,
R.
keďže výdavky na vzdelávanie by mali byť určené najmä pre oblasti, v ktorých dochádza k najväčším zlepšeniam výsledkov a rozvoja študentov,
S.
keďže kvalita výučby sa v rámci školského prostredia považuje za najdôležitejší faktor ovplyvňujúci výsledky študentov,
T.
keďže programy mobility a výmeny môžu podporovať medzikultúrne, jazykové a sociálne zručnosti, ako aj zručnosti súvisiace s konkrétnym predmetom, zvyšovať motiváciu učiteľov i študentov a pomáhať pri zlepšovaní pedagogických schopností učiteľov,
U.
keďže samotné školy predstavujú len časť skupiny činiteľov, ktorí majú spoločnú zodpovednosť za vzdelávanie mladých ľudí,
V.
keďže v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy treba vytvoriť kultúru hodnotenia, aby sa zabezpečil účinný a dlhodobý monitoring ich rozvoja,
W.
keďže vo svojom uznesení z 8. septembra 2005 Európsky parlament zdôraznil potrebu reformy riadenia európskych škôl, ktorá by mala dať odpoveď na dnešné výzvy súvisiace najmä s rozšírením a jeho dôsledkami,
1.
víta uvedené oznámenie Komisie z 3. júla 2008 a oblasti, na ktoré Komisia navrhuje sústrediť budúcu spoluprácu;
2.
víta uvedené oznámenie Komisie zo 16. decembra 2008 a opatrenia, ktoré navrhuje;
3.
podporuje názor, že školské vzdelávanie by malo byť kľúčovou prioritou ďalšieho cyklu lisabonskej stratégie;
4.
víta dohodu členských štátov o spolupráci v kľúčových oblastiach školského vzdelávania; naliehavo vyzýva členské štáty, aby v plnej miere využili túto príležitosť učiť sa jeden od druhého;
Zlepšovanie kompetencií všetkých študentov
5.
naliehavo vyzýva členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom poskytnúť všetkým mladým ľuďom základné zručnosti nevyhnutné na ďalšie vzdelávanie, aby pokračovali vo vykonávaní odporúčania 2006/962/ES, ako aj v úsilí o dosiahnutie skôr dohodnutých referenčných kritérií;
6.
je znepokojený súčasným trendom znižovania úrovne vedomostí žiakov, pokiaľ ide o písanie, čítanie a základné matematické úkony, a nalieha na členské štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia na jeho zvrátenie;
7.
odporúča členským štátom, aby ďalej uvažovali o stratégiách zameraných na zníženie rodových nerovností v rámci základných zručností;
8.
naliehavo vyzýva členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí o zníženie počtu študentov, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku; zdôrazňuje, že je potrebné čo možno najskôr identifikovať rizikových študentov, poskytnúť im dodatočnú podporu a možnosť zúčastňovať sa na študijných činnostiach po vyučovaní, podporovať ich počas postupu medzi školskými stupňami a poskytovať osobný prístup vo vyučovaní tým, ktorí to potrebujú;
9.
konštatuje, že mladí ľudia v EÚ preukazujú nedostatok schopnosti sústrediť sa; preto vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu s cieľom preskúmať hlavné dôvody nedostatočnej schopnosti sústrediť sa medzi žiakmi;
10.
domnieva sa, že školy by mali poskytovať vysokokvalitné vzdelávanie všetkým deťom, stanoviť ambiciózne ciele pre všetkých študentov a zároveň ponúkať spektrum študijných možností, ako aj dodatočnú podporu s cieľom zohľadniť individuálne potreby študentov;
11.
vyzýva preto členské štáty, aby zabezpečili, že ich politiky vzdelávania dosiahnu rovnováhu medzi rovnosťou a kvalitou s dôrazom na sociálne opatrenia na uľahčenie situácie žiakov a študentov zo znevýhodnených pomerov a prispôsobenie vzdelávacieho procesu ich individuálnym potrebám, čím sa im ponúknu rovnaké príležitosti, pokiaľ ide o prístup k vzdelaniu;
12.
nalieha na členské štáty, aby rozšírili prístup znevýhodnených skupín k odbornej príprave a univerzitnému štúdiu v súlade s najvyššími normami, okrem iného vypracovaním a propagáciou vhodných štipendijných programov;
13.
je zástancom modelov inkluzívneho vzdelávania, v ktorých školské komunity odzrkadľujú spoločnosť s jej rozmanitosťou, čím je vylúčená akákoľvek forma segregácie;
14.
preto nalieha na členské štáty, aby sa snažili dosiahnuť cieľ úplného ukončenia segregácie rómskych tried/inštitúcií na úrovni základného vzdelávania a aby monitorovali a zrušili nezákonné postupy umiestňovania rómskych detí do tried pre deti s mentálnym postihnutím;
15.
považuje za dôležité, aby boli mladí ľudia počas času stráveného v školách, na fakultách a univerzitách pripravovaní na pružnosť na pracovnom trhu vzhľadom na jeho premenlivosť (požiadavky zamestnávateľov sa môžu rýchlo meniť);
16.
vyzýva na modernizáciu a zlepšenie školských učebných osnov, aby odrážali aktuálne sociálne, hospodárske, kultúrne a odborné skutočnosti a aby boli úzko napojené na priemysel, podnikanie a pracovný trh;
17.
zastáva však názor, že reforma vzdelávacieho systému by sa mala zamerať predovšetkým na plnohodnotný a všestranný rozvoj jednotlivca, pestovanie úcty k ľudským právam a sociálnej spravodlivosti, celoživotné vzdelávanie na účely osobného rozvoja a odborného napredovania, ochranu životného prostredia a osobného a kolektívneho blahobytu; v tejto súvislosti sa domnieva, že zosúladenie takto získaných vedomostí s požiadavkami trhu je nepochybne prioritou pre systémy vzdelávania, ale nie ich prvoradým a základným cieľom;
18.
domnieva sa, že školy by sa mali nielen snažiť o zlepšenie schopnosti získať zamestnanie, ale mali by tiež poskytovať všetkým mladým ľuďom príležitosť na rozvoj ich plného potenciálu, a to v súlade s ich osobnými schopnosťami; zdôrazňuje význam vytvorenia študijného prostredia, v ktorom môžu mladí ľudia získať základnú demokratickú spôsobilosť, ktorá im umožní aktívnu účasť v občianskej spoločnosti;
19.
domnieva sa, že všetky deti by už od raného veku mali mať príležitosť osvojiť si hudobné, umelecké, manuálne, fyzické, sociálne a občianske zručnosti; preto pevne verí, že hudobná, umelecká a telesná výchova by mali byť povinnou súčasťou školských osnov;
20.
vyjadruje presvedčenie, že v súlade so závermi zo zasadnutia Európskej rady v Barcelone v roku 2002 by sa deti už od raného veku mali učiť cudzie jazyky; víta návrh na zavedenie nového referenčného kritéria, podľa ktorého by sa minimálne 80 % žiakov nižších stredných škôl malo učiť aspoň dva cudzie jazyky; zdôrazňuje význam pokračovania výučby cudzieho jazyka vo vyšších stredných školách, aby sa zaistilo, že mladí ľudia nadobudnú vysokú úroveň znalosti jazyka; vyzýva členské štáty, aby zvážili možnosť zamestnať na vyučovanie jazykov viac ľudí, pre ktorých je príslušný jazyk ich materinským jazykom;
21.
zdôrazňuje význam vzdelávania v oblasti informačných a komunikačných technológií a mediálnej gramotnosti; považuje za dôležité učiť žiakov používať a využívať nové komunikačné a digitálne technológie;
22.
oceňuje prínos neformálneho vzdelávania, ktoré mladým ľuďom poskytuje cenné zručnosti ako doplnok k zručnostiam nadobudnutým v školách, a vyzýva školy, aby intenzívnejšie spolupracovali s poskytovateľmi neformálneho vzdelávania, ako sú mládežnícke organizácie;
Vysokokvalitné školstvo a vysokokvalitní učitelia
23.
považuje kvalitné vzdelanie za právo každého dieťaťa a domnieva sa, že prvým a dôležitým krokom na jeho zaručenie by bola európska charta o právach žiakov;
24.
vyzýva členské štáty a príslušné regionálne vlády, aby investovali do predškolského vzdelávania, aby garantovali vysokokvalitné predškolské zariadenia a zariadenia starostlivosti o deti s adekvátne vyškolenými učiteľmi a opatrovateľmi a aby zaručili ich dostupnosť; podporuje návrh na stanovenie nového referenčného kritéria týkajúceho sa miery účasti na predškolskom vzdelávaní;
25.
domnieva sa, že verejné vzdelávanie by malo ostať predovšetkým štátom financovanou oblasťou, ktorá prispieva k sociálnej rovnosti a začleneniu; víta však iniciatívy zamerané na rozvoj plodnej spolupráce so súkromným sektorom a skúmanie možností nových spôsobov doplnkového financovania;
26.
domnieva sa, že verejné vzdelávacie inštitúcie, ktoré sú v nevýhodnejšej finančnej situácii, najmä tie v chudobnejších regiónoch EÚ, by mali dostávať dodatočnú podporu;
27.
domnieva sa, že dobrá kvalita vzdelávacieho prostredia s modernou infraštruktúrou, materiálmi a technológiami je predpokladom poskytovania vysokokvalitného vzdelávania v školách;
28.
domnieva sa, že kvalita vzdelávania a úroveň jej výsledkov si ďalej vyžadujú náročné a dôsledné učebné osnovy a pravidelné hodnotenie žiakov, ktoré povedie k zodpovednosti samotných žiakov za dosahovaný pokrok;
29.
vyzýva členské štáty, aby školám poskytli potrebnú autonómiu nevyhnutnú na nájdenie riešení špecifických problémov, s ktorými sa v danej lokalite stretávajú, ako aj primeranú pružnosť v uplatňovaní učebných osnov, vyučovacích metód a systémov hodnotenia, pričom uznáva, že je potrebné zaručiť porovnateľnosť kvalifikačných systémov v celej Európe;
30.
považuje hodnotenie za užitočný nástroj na zlepšenie kvality systémov vzdelávania; zdôrazňuje však, že akýkoľvek systém hodnotenia a posudzovania by mal byť zameraný nielen na kvantitatívne výsledky a úspechy žiakov, čo by vytvorilo sociálnu hierarchiu vzdelávacích zariadení sprevádzanú "viacrýchlostnými" systémami vzdelávania, ale aj na samotný systém a metódy, ktoré používa, pričom jednoznačne zohľadní osobitné sociálno-ekonomické podmienky, v ktorých každá škola pôsobí;
31.
domnieva sa, že kvalita vzdelávania a úroveň jej výsledkov závisí do veľkej miery aj od rešpektovania autority učiteľa v triede;
32.
domnieva sa, že zloženie učiteľského zboru by malo pokiaľ možno čo najviac odrážať stále väčšiu rozmanitosť európskych spoločností s cieľom poskytnúť všetkým žiakom vzory, s ktorými sa môžu identifikovať; v tejto súvislosti podporuje úvahy o potrebe pritiahnuť do učiteľskej profesie viac mužov, a to najmä na úrovni základných škôl;
33.
je presvedčený o nevyhnutnosti poskytovania vysokokvalitného počiatočného vzdelávania učiteľov založeného na teórii a praxi, ako aj poskytovania možnosti nepretržitého profesijného rozvoja a podpory, aby si učitelia počas svojej kariéry udržiavali aktuálnu úroveň zručností vyžadovaných v spoločnosti založenej na vedomostiach; domnieva sa, že politiky v oblasti vzdelávania a náboru učiteľov by mali byť koncipované tak, aby pritiahli najschopnejších záujemcov, a že učiteľom by sa mala zabezpečiť taká úroveň spoločenského uznania, postavenia a finančného ohodnotenia, ktorá by zodpovedala dôležitosti ich úloh;
34.
je rozhodným zástancom toho, aby čo najväčší počet študentov a učiteľov mal príležitosť zúčastniť sa na projektoch mobility a partnerstva medzi školami; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam programu Comenius; zdôrazňuje potrebu ďalšieho znižovania administratívnej záťaže pre prihlásené školy; víta založenie partnerstva Comenius Regio; podporuje návrh na stanovenie nového referenčného kritéria týkajúceho sa mobility;
35.
odporúča, aby boli učitelia vrátane učiteľov umenia podporovaní v maximálnom využívaní európskych a národných programov mobility a aby sa mobilita stala neoddeliteľnou súčasťou ich odborného vzdelávania a kariéry;
36.
odporúča, aby sa do školského života zapojili aj rodičia a aby sa zvýšila informovanosť o možnom vplyve životných podmienok a mimoškolských aktivít na získavanie zručností a spôsobilostí v škole, pričom uznáva, že vyrovnanie rozdielov vo vzdelávaní len prostredníctvom politík vzdelávania sa ukázalo ako neúspešné;
37.
rozhodne odporúča vytvorenie partnerstiev medzi školami a komunitami v záujme boja proti problému násilia na školách, pretože hrozí riziko, že sa začne rozširovať do celej spoločnosti;
38.
domnieva sa, že všetky školy by mali podporovať získavanie demokratických zručností podporou študentských rád a tým, že študentom umožnia prevziať časť zodpovednosti za školu v spolupráci s rodičmi, učiteľmi a školskými radami;
39.
vyzýva členské štáty a Komisiu, aby úzko spolupracovali na podpore vykonávania európskeho školského systému v príslušných systémoch vzdelávania členských štátov; vyzýva Komisiu, aby počítala so zaradením európskych škôl do práce siete Eurydice;
40.
žiada Komisiu, aby na základe oboch vyššie uvedených oznámení pravidelne podávala správy o dosiahnutom pokroku s cieľom umožniť zhodnotenie výsledkov vzdelávacích systémov a odbornej prípravy v EÚ, pričom sa bude venovať osobitná pozornosť tomu, aby žiaci nadobudli kľúčové zručnosti;
o
o o
41.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.
