P6_TA(2006)0243
Energetická účinnosť (Zelená kniha)
A6-0160/2006
Uznesenie Európskeho parlamentu o energetickej účinnosti alebo menej znamená viac – Zelená kniha ( 2005/2210(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na Zelenú knihu Komisie o energetickej účinnosti alebo Menej znamená viac ( KOM(2005)0265 ),
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov Ú. v.
ES L 1, 4.
1.2003, s.
65.
,
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie založenej na dopyte po využiteľnom teple na vnútornom trhu s energiou Ú. v.
EÚ L 52, 21.2.2004, s.
50.
(tzv. smernica o kogenerácii),
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES zo 6. júla 2005 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn výrobkov využívajúcich energiu Ú. v.
EÚ L 191, 22.7.2005, s.
29.
,
–
so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/32/ES z 5. apríla 2006 o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách Ú. v.
EÚ L 114, 27.4.2006, s.
64
,
–
so zreteľom na smernicu Rady 92/75/EHS z 22. septembra 1992 o udávaní spotreby energie a iných zdrojov domácimi spotrebičmi na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch Ú. v.
ES L 297, 13.10.1992, s.
16.
,
–
so zreteľom na návrh Komisie týkajúci sa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013) ( KOM(2005)0119 ) (tzv. siedmy rámcový program ),
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2001 o oznámení Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Akčný plán na zvýšenie energetickej účinnosti v Európskom spoločenstve Ú. v.
ES C 343, 5.12.2001, s.
190.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2000 o druhej správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o stave liberalizácie energetických trhov Ú. v.
ES C 121, 24.4.2001, s.
451.
,
–
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre dopravu a cestovný ruch ( A6-0160/2006 ),
A.
keďže energetická účinnosť je pomer dodanej a spotrebovanej energie,
B.
keďže spotreba energie je historicky spätá s hospodárskym rastom a zvýšenie energetickej účinnosti má za následok zrušenie priamej korelácie medzi spotrebou energie a výkonnosťou hospodárstva, a teda zvyšuje energetickú náročnosť hospodárstva,
C.
keďže zo zvyšovania energetickej účinnosti môžu vyplynúť úspory energie,
D.
keďže energetická účinnosť je najväčšou, najrýchlejšou a najlacnejšou odozvou na výzvy energetickej bezpečnosti, na rastúce a nestabilné ceny energie a environmentálne záujmy,
E.
keďže spotreba energie v EÚ každoročne rastie priemerne o 1 % a energetická náročnosť sa za posledných 35 rokov znížila o jednu tretinu, a keďže sa táto miera zníženia v poslednej dobe výrazne znížila,
F.
keďže Komisia vypočítala, že EÚ by mohla ušetriť 20 % súčasnej spotreby energie nákladovo efektívnym spôsobom na základe štúdií, ktoré nebrali do úvahy vysoké ceny energie, s ktorými sa dnes stretávame a budeme sa stretávať aj v budúcnosti,
G.
keďže znižovanie energetickej náročnosti nemá za následok znižovanie rastu HDP,
H.
keďže energetická účinnosť významne prispieva k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a zamestnanosti v EÚ a k dosiahnutiu lisabonských cieľov,
I.
keďže hrubá spotreba energie sa odhaduje v budovách na 27 %, v odvetví dopravy na 20 % a v odvetví priemyslu na 18 % celkovej spotreby,
J.
keďže konečná spotreba energie v 25 členských štátoch EÚ bola v roku 2004 28 % v odvetví priemyslu, 31 % v odvetví dopravy a 41 % v budovách,
K.
keďže straty pri prenose a distribúcii elektriny predstavujú priemerne 10 % až 12 %, v závislosti od vzdialenosti medzi dodávateľom a spotrebiteľom, kým straty pri prenose a distribúcii tepla sú rôznejšie a závisia nielen od vzdialenosti, ale aj od spôsobu izolácie,
L.
keďže harmonizovaný nebyrokratický systém smerných hodnôt na úrovni EÚ môže byť užitočným nástrojom na meranie zvyšovania energetickej účinnosti,
M.
keďže je v platnosti viacero právnych predpisov o energetickej účinnosti, ktoré už prinášajú výsledky, a ďalšie je potrebné transponovať v priebehu roka, a prvé národné akčné plány členských štátov o energetickej účinnosti musia byť zavedené do 1. júna 2007,
N.
keďže správna transpozícia a plné vykonávanie súčasných smerníc by značnou mierou prispelo k zvyšovaniu energetickej účinnosti, a teda k znižovaniu energetickej náročnosti nášho hospodárstva nákladovo efektívnym spôsobom,
O.
keďže navyše do výpočtu nákladovej efektivity sa musia zahrnúť aj náklady nečinnosti a očakávané hospodárske prínosy včasných opatrení a inovácií, ako aj poznatkov spojených s novými technológiami, ktoré prispejú k zníženiu nákladov na zmiernenie globálneho otepľovania,
P.
keďže neexistuje rámcová smernica o energetickej účinnosti v odvetví dopravy,
Q.
keďže nová dohoda o finančnom rámci výrazne znížila rozpočtové prostriedky určené na výskum a vývoj,
R.
keďže energeticky účinné zariadenia a technológie, ako napr. svietidlá, svetelné vypínače citlivé na pohyb, tepelné čerpadlá, inteligentné meracie systémy na diaľkové ovládanie a "nadstavce" plynových kotlov, ako aj energetické služby, sú pre spotrebiteľov k dispozícii, ale prenikanie tohto tovaru a služieb na trh nie je veľké, hoci lisabonská stratégia kladie veľký dôraz na podporu začínajúceho podnikania v oblasti čistých technológií, ktoré sa vníma ako potenciálny nový zdroj zamestnania,
S.
keďže, aby sa uzatvorila medzera medzi technickými možnosťami a ich využitím v praxi, treba zaviesť ambicióznu politiku energetickej účinnosti,
T.
keďže na zodpovednosti odvetvia prispievať k zlepšeniu energetickej účinnosti, ako aj zamedzovaniu emisií CO
2,
sa musí pozerať na pozadí podpory výroby pri vysokej účinnosti a emisných normách a rozvoji inovačných technológií,
U.
keďže mnohí spotrebitelia pociťujú nedostatok potrebných informácií o účinnej spotrebe energie a o skutočnej cene energie, ale boli by ochotní primerane zmeniť svoje zvyklosti, ak by im boli poskytnuté iné tarifné možnosti a ak by boli náležite informovaní prostredníctvom komplexného systému označovania podrobne opisujúceho energetickú účinnosť prístrojov a vozidiel,
V.
keďže EÚ sa má sa do roku 2020 stať trvalo najudržateľnejším a energeticky najúčinnejším hospodárstvom na svete,
W.
keďže európska, národná, miestna a regionálna úroveň a všetky zúčastnené strany, ako aj nezávislí odborníci musia v otázkach energetickej účinnosti úzko spolupracovať,
1.
naliehavo vyzýva členské štáty, aby dôsledne vykonávali smernice EÚ v oblasti energetickej účinnosti, najmä tie o energetickej hospodárnosti budov, podpore kogenerácie, liberalizácii energetických trhov, energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách;
2.
žiada Komisiu, aby zaistila, že členské štáty vykonajú v plnom rozsahu všetku existujúcu legislatívu EÚ v oblasti energie; navrhuje urýchliť postupy v prípade porušenia, aby inštitúcie získali dôveryhodnosť pri presadzovaní európskeho práva;
3.
pripomína, že ak by členské štáty vykonali existujúcu legislatívu EÚ, 50 % z cieľa EÚ, aby sa do roku 2020 ušetrilo 20 % energie, by bolo splnených;
4.
žiada Komisiu o poskytnutie jasných a dostupných informácií o stave vykonávania smerníc EÚ v oblasti energetiky a žiada Komisiu o vypracovanie mesačných aktualizácii a o ich uverejnenie na internetovej stránke generálneho riaditeľstva pre dopravu a energetiku;
5.
žiada Komisiu o analýzu súhry rôznych častí legislatívy (napr. smerníc týkajúcich sa obchodovania s emisiami, veľkých spaľovacích zariadení, integrovanej prevencie a kontroly znečiťovania životného prostredia, kombinovanej výroby tepla a elektriny (CHP) atď.) v podporovaní energetickej účinnosti a jej dopadu na príslušné odvetvia;
6.
žiada Komisiu, aby tam, kde môže konať na základe existujúcich smerníc v komitológii, tak okamžite urobila; poukazuje v tomto ohľade na záväzok Komisie v rámci smernice 2005/32/ES prijať do mája 2007 tzv. vykonávacie opatrenia pre skupiny produktov, ktoré ponúkajú vysoký potenciál nákladovo efektívneho zníženia emisií skleníkových plynov;
7.
so záujmom očakáva akčný plán Komisie o energetickej účinnosti a bude sa predovšetkým snažiť o jeho súlad s existujúcimi právnymi predpismi;
8.
žiada Komisiu, aby v európskom akčnom pláne energetickej účinnosti stanovila odlišné scenáre energetickej účinnosti, predovšetkým s ohľadom na zistenie dosahov využitia energie, energetického mixu a zníženia CO2;
9.
upozorňuje na skutočnosť, že cena ropy, na ktorej je založený cieľ úspory energie vo výške 20 % uvedený v Zelenej knihe, je v súčasnosti výrazne vyššia, čoho dôsledkom je významný nárast nákladovej efektívnosti opatrení energetickej účinnosti; vyzýva preto Komisiu, aby primerane zvýšila cieľ úspory energie;
10.
vyzýva Komisiu, aby v akčnom pláne energetickej účinnosti predložila praktické opatrenia, ktoré budú prijaté na európskej aj národnej úrovni;
11.
vyzýva Komisiu, aby predložila súdržnú stratégiu na zabezpečenie dodávok energie, zvýšenie energetickej účinnosti a podporu obnoviteľných zdrojov energie; domnieva sa, že pokiaľ ide o túto problematiku, mali by sa rôzne oblasti politiky vzájomne dopĺňať, a že vzhľadom na mnohé iniciatívy, predpisy a projekty, ktoré existujú na úrovni EÚ, je v mnohých prípadoch pre spotrebiteľov nemožné rozpoznať ich jednotlivé ciele;
12.
domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa zvýšili investície do oblasti obnoviteľných zdrojov energie a technológií úspory energie, keďže sú kľúčovými nástrojmi na zníženie dopytu po energii, na boj s klimatickými zmenami a zabezpečenie dodávok energie, a že EÚ by mohla mať veľký úžitok z vývozu týchto technológií do krajín, ktorých predpokladaný exponenciálny nárast spotreby energie ich prinúti investovať veľký objem finančných prostriedkov do environmentálnych technológií; požaduje preto, aby siedmy rámcový program zabezpečil dostatočné finančné prostriedky v prospech týchto technológií;
13.
vyzýva Komisiu, aby v úzkej zhode s členskými štátmi a Európskym parlamentom a s plným ohľadom na vedecké a hospodárske skutočnosti stanovila ambiciózny, ale realistický cieľ, a to najmenej 20 % zlepšenie energetickej účinnosti do roku 2020, a zvážila stanovenie individuálnych cieľov pre rôzne odvetvia pri zohľadnení vnútroštátnych podmienok a predchádzajúcich úspechov členských štátov a ich schopnosti prispôsobiť sa nastávajúcim právnym predpisom, alebo právnym predpisom, ktoré sú síce už účinné, ale majú sa ešte len vykonať;
14.
zdôrazňuje, že cieľ 9 % v období 9 rokov stanovený v smernici 2006/32/ES môže byť len minimálnym cieľom; zdôrazňuje tiež, že cieľ úspor energie v každej krajine, napriek odlišným trendom, je značne nad jeden percentuálny bod ročne, vidí nevyhnutnosť požadovať väčšie úspory energie ak, ako sa očakáva, spotreba energie bude rásť;
15.
želá si, aby Komisia zhodnotila účinky návrhov, ktoré predložila na diskusiu na znevýhodnených členov spoločnosti; konštatuje, že predovšetkým určité daňové návrhy takýchto ľudí pravdepodobne neúmerne zaťažia;
16.
zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty prijali národné akčné plány o energetickej účinnosti založené na ambicióznych a dosiahnuteľných povinných ročných cieľoch; vyzýva členské štáty, aby poskytli primerané finančné prostriedky pre realizačné agentúry a programy na národnej a miestnej úrovni;
17.
navrhuje, aby Komisia uskutočnila hodnotenie dôsledkov administratívnych nákladov zavedenia systému na kontrolu zvyšovania energetickej účinnosti; je presvedčený, že pri každej legislatívnej iniciatíve týkajúcej sa energetickej účinnosti by sa mala brať do úvahy zásada vynaložených nákladov a prínosu a ohľad by sa mal brať na hospodárske náklady súvisiace s globálnym otepľovaním a energetickou neistotou, vzhľadom nato, že energetická účinnosť je dôležitá pri znižovaní emisií CO2 a zlepšovaní bezpečnosti zásobovania energiou;
18.
odporúča, aby Komisia systematicky hodnotila očakávané prínosy a klasifikovala navrhované opatrenia podľa preferencie, s prioritou pre tie oblasti a iniciatívy, kde sa okamžite očakávajú dôležité výsledky a poskytla členským štátom a ich občanom pozitívny príklad; má za to, že by sa to malo odrážať aj v národných akčných programoch;
19.
domnieva sa, že miestne energetické a enviromentálne agentúry sa musia podporovať aj finančne zriadením fondu energetickej účinnosti, primárne zameraným na projekty a programy rozptýlené po celej krajine; domnieva sa, že je nevyhnutné podporovať a propagovať aj úlohu profesionálnych facilitátorov, odborníkov, ktorí majú rozsiahle znalosti v otázkach energetiky a príslušných technológií a mnoho kontaktov v rozličných súvisiacich odvetviach a môžu vystupovať ako sprostredkovatelia medzi orgánmi verejnej správa a investormi v odvetví;
20.
domnieva sa, že by sa pri vytváraní kohéznych a štrukturálnych fondov mala zvážiť účasť miestnej a regionálnej úrovne a že z toho istého dôvodu treba obzvlášť zvážiť zapojenie miestnej a regionálnej úrovne do podporných programov EÚ, predovšetkým tam, kde je do Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP) začlenený program Inteligentná energia – Európa;
21.
vyzýva Komisiu, aby preskúmala opatrenia týkajúce sa energetickej účinnosti s cieľom zabezpečiť ich prijatie spotrebiteľmi a aby sa sústreďovala iba na tie opatrenia, ktoré prinášajú čo najrýchlejšie výrazné výsledky;
22.
žiada, aby sa všetky opatrenia vykonávali s ohľadom na ich dosah na malé a stredné podniky (MSP) a ich konkurencieschopnosť; zdôrazňuje dôležitú úlohu MSP pri realizácii možností energetickej účinnosti v rámci priemyslu;
uvedomuje si, že MSP môžu mať problémy s realizáciou opatrení v oblasti energetickej účinnosti, ako ich vyžadujú právne predpisy EÚ; vyzýva Komisiu, aby tejto otázke venovala osobitnú pozornosť a poskytovala, pokiaľ je to technicky možné a hospodársky realizovateľné, pomoc nielen v podobe podpory Spoločenstva, ale tiež poskytovaním cielených rád a vytváraním sietí, aby MSP získali prístup k informáciám a možnosť výmeny názorov o najlepších dostupných technológiách a osvedčených postupoch;
23.
poukazuje na potrebu podporiť úsilia na využitie verejných fondov s cieľom zvýšiť energetickú účinnosť; domnieva sa, že verejné financovanie by malo byť povolené len tam, kde je nevyhnutné, predovšetkým v počiatočných fázach činností, následne by malo byť odstránené a nahradené trhovým mechanizmom;
24.
uvedomuje si, že členské štáty môžu mať pri poskytovaní financovania pri realizácii početných nákladovo efektívnych opatrení v oblasti energetickej účinnosti ťažkosti kvôli nákladom takýchto opatrení, ktoré musia byť zaplatené vopred, predovšetkým v rámci bytového hospodárstva; žiada preto Komisiu, aby zaistila pre bytovú výstavbu v rámci Európskeho fondu pre regionálny rozvoj (EFRR) adekvátne štrukturálne financovanie a aby prinajmenšom zaistila, že členské štáty môžu využiť až 10 % z celkových prostriedkov EFRR na zlepšenie energetickej účinnosti v oblasti bytovej výstavby;
25.
naďalej zastáva názor, že dokončenie liberalizácie trhov s energiou je základným predpokladom na zlepšenie konkurencieschopnosti, riešenie problémov cien energie a zlepšenie zabezpečenia dodávok a energetickej účinnosti, a preto vyzýva Komisiu, aby dozerala na realizáciu liberalizačného procesu v členských štátoch a intenzívnejšie mu napomáhala, ale podporuje tvorbu vyváženejšieho rámca na podporu investícií do zlepšovania inovácie a hospodárskej súťaže; konštatuje, že v takomto rámci je treba zlepšiť regulačné schopnosti členských štátov a EÚ;
26.
verí, že ekonomické stimuly a nástroje financovania majú rozhodujúci význam pri podpore nových investícií do nových produktov a služieb v oblasti energie; verí, že účel finančných stimulov by mal byť preto precízne a jasne stanovený, majúc na pamäti okrem iného, konkurencieschopnosť európskych produktov a služieb;
27.
vyzýva Komisiu, aby vytvorila právne prostredie, ktoré by podporovalo a prispievalo k využitiu plného potenciálu vysoko účinných kogeneračných zariadení, najmä v oblasti priemyslu, ako aj mikrokogenerácie pre MSP, a žiada členské štáty, aby smernicu o kogenerácii vykonávali spôsobom, ktorý by odrážal realistický a ekonomicky uskutočniteľný prístup a zabránil vytvoreniu prekážok voči tomuto typu investícií; okrem toho vyzýva členské štáty, aby plne využívali existujúce technológie vrátane trigenerácie, využívajúce energiu, ktorá sa v súčasnosti necháva v oblasti priemyslu a pri výrobe energie uniknúť, a rozširovali ich použitie;
28.
naliehavo vyzýva členské štáty, aby sa v plnom rozsahu vykonali smernice o kogenerácii a tak sa využil obrovský potenciál úspor energie z kogenerácie a vyzýva k iniciatíve o európskej kogenerácii ako doplnenia smernice, aby sa v nasledujúcich rokoch zaistili jasné a viditeľné výsledky; zastáva názor, že podpora kogenerácie by mala byť zahrnutá do hlavných smerov všetkých príbuzných oblastí politík EÚ, ako je politika životného prostredia, výskum, vzdelanie, hospodárska súťaž, priemysel, obchodná a regionálna politika;
29.
zastáva názor, že fiškálne opatrenia môžu byť účinné ako stimul aj ako odstrašujúci prostriedok a mali by sa používať ako nástroj na podporu energetickej účinnosti a na urýchlenie zavedenia energeticky účinných riešení; zdôrazňuje, že súčasťou daňového systému by mala byť zásada "znečisťovateľ platí";
30.
zastáva názor, že zdaňovanie zohráva významnú úlohu pri zvyšovaní energetickej účinnosti; domnieva sa, že by bolo vhodné usilovať sa o to, aby vnútroštátne daňové systémy členských štátov uplatňovali pozitívnu diskrimináciu v prospech energeticky účinných postupov;
31.
domnieva sa, že multilaterálne banky a verejné finančné inštitúcie by mali vytvoriť Fond energetickej účinnosti, ktorý by poskytoval peniaze pre projekty v oblasti energetickej účinnosti; zastáva názor, že ciele v oblasti energetickej účinnosti by mali byť integrované aj do ďalších odvetvových politík, predovšetkým do fiškálnej politiky, dopravnej a kohéznej politiky; verí, že inovačné finančné systémy a zmluvné nástroje, akými sú mikroúvery a podniky joint venture medzi súkromnými spoločnosťami a samosprávami, musia byť navrhnuté tak, aby aktívne zapojili miestnych partnerov a rozhodovacích činiteľov;
32.
domnieva sa na základe pozitívnych skúseností s domácimi spotrebičmi, že je nevyhnutné preskúmať možnosti rozšírenia označovania v oblasti energetickej účinnosti, alebo ostatných spotrebiteľských informačných riešení aj na ostatné produkty;
33.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili miestne orgány pri prijímaní nových opatrení na zabezpečenie účinného využívania energetických zdrojov vrátane urýchlenia výroby energie z alternatívnych zdrojov pomocou daňových úľav a zvýšenej finančnej podpory z EÚ;
34.
domnieva sa, že by sa mali vyvinúť stimuly na zlepšovanie infraštruktúry a spojovacích vedení s cieľom znížiť straty pri prenose a distribúcii; je presvedčený, že miesta výroby by mali byť na území štátov rozumne rozmiestnené čo najbližšie k miestu spotreby elektrickej energie; poznamenáva, že obnoviteľné zdroje energie sú predovšetkým vhodné pre decentralizovanú výrobu;
35.
konštatuje, že v dôsledku prenosu a distribúcie elektrickej energie dochádza ku strate až 10 % vyrobenej elektrickej energie; upozorňuje na skutočnosť, že v niektorých členských štátoch tieto straty predstavujú viac ako 20 % vyrobenej elektrickej energie; vyzýva členské štáty, aby prijali naliehavé opatrenia na minimalizovanie strát v rámci elektrických prenosových a distribučných sietí;
36.
vyzýva členské štáty, aby urýchlene vykonali smernicu 2002/91/ES; žiada Komisiu, aby urýchlene vyhodnotila jej dôsledky na spotrebu energie a na hospodárstvo a v prípade kladných záverov zvážila možnosť postupného rozšírenia rozsahu pôsobnosti smernice na všetky budovy, predovšetkým na to, aby sa na obytné budovy s výmerom menším ako 1000 m2 vzťahovala povinnosť zaviesť normy energetickej účinnosti komponentov (napr. izolácia strechy, okien) až k súčasným novo vybudovaným štandardom, keď komponenty podstupujú renováciu, a zobrala pritom za základ podobné iniciatívy, ktoré už existujú v členských štátoch;
37.
nalieha na Komisiu, aby pri najbližšej revízii smernice 2002/91/ES urobila viac pri podpore použitia pasívnych alebo prírodných zdrojov osvetlenia, chladenia a kúrenia a navrhla, aby sa rozsah pôsobnosti smernice rozšíril aj na mestské zariadenia pre verejnosť a miesta iné ako budovy v úzkom zmysle slova;
38.
zdôrazňuje mimoriadnu dôležitosť národných akčných plánov energetickej účinnosti a potrebu oboznámiť s nimi širokú verejnosť, aby spoločnosť, mimovládne organizácie, priemysel a politici tiež zohrávali významnú úlohu pri ich vypracovávaní a monitorovaní;
39.
dovoláva sa európskej iniciatívy o budovách, ktorá koordinuje aktualizáciu noriem energetickej výkonnosti pre nové budovy a vytvára stimuly pre zrýchlenie renovácie existujúcej kapacity budov; domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať pasívnemu vykurovaniu a chladeniu; tiež sa domnieva, že aby sa maximalizovala ekonomická účinnosť, iniciatíva musí koordinovať aj úsilie architektov, developerov, vlastníkov, miestnych politikov a musí zahŕňať školenie pre stavebných manažérov;
40.
zdôrazňuje, že popri rozšírení rozsahu pôsobnosti smernice 2002/91/ES na rozsiahle renovácie budov všetkých veľkostí, existuje i potreba zabezpečiť primerané finančné prostriedky na urýchlenie renovácie blokov budov s najvyšším potenciálom úspory energie; je presvedčený, že tam, kde je to vhodné, by tieto projekty mali byť kombinované s renováciou diaľkových vykurovacích systémov dodávajúcich teplo týmto budovám, pričom však konštatuje, že pod kritickou úrovňou populácie je diaľkové vykurovanie nemožné zrealizovať;
41.
je presvedčený, že prostredníctvom jasných cieľov a podnetov by sa mala značne podporiť rekonštrukcia a modernizácia systémov diaľkového vykurovania, ako aj kogenerácia;
42.
nalieha na to, aby budovy európskych inštitúcií spĺňali najvyššie normy v oblasti energetickej účinnosti, aby sa tak mohli stať inovačnými strediskami;
43.
je presvedčený, že členské štáty by mali ísť príkladom pri uplatňovaní povinných opatrení v oblasti energetickej účinnosti vo verejnom sektore, okrem iného aj zakúpením energeticky úsporných vozidiel pri obnove vozového parku verejnej dopravy a uplatňovaním noriem o energetickej účinnosti pri rozsiahlych renováciách budov, vrátane napríklad kritérií energetickej účinnosti v zmluvách o vykonaní verejných prác; víta v tejto súvislosti zavedenie národných akčných plánov energetickej účinnosti;
44.
domnieva sa, že tieto akčné plány by mali, pokiaľ je to možné, vytvoriť rámcové, nákladovo efektívne, súdržné a trhovo zlúčiteľné podmienky, podmienené zhodnotením dopadu; domnieva sa tiež, že akčné plány by mali byť okrem toho v súlade s úlohou každého účastníka v štruktúre trhu s energiou;
45.
víta verejno-súkromné partnerstvá, pretože môžu priniesť významné výsledky; poznamenáva, že pri spoločnom cieli zlepšenia energetickej účinnosti v EÚ je kombinovaný účinok spojenia síl medzi verejným a súkromným sektorom väčší ako súhrn individuálnych úsilí (napríklad v informačných kampaniach a rozširovaní osvedčených postupov);
46.
žiada Komisiu, aby podporovala vytvorenie voľného trhu energetických služieb s rovnakým zaobchádzaním a transparentnosťou pre všetkých operátorov, ktoré by mohlo viesť energetické spoločnosti k vybudovaniu alternatívneho obchodu s energetickou účinnosťou a nabádať ich k výraznému prispeniu k zníženiu spotreby;
47.
žiada európske inštitúcie, aby stanovili pozitívny príklad obmedzením emisií skleníkových plynov vo svojich rozličných činnostiach, prostredníctvom zlepšenia energetickej účinnosti kancelárskych budov a všetkého používaného zariadenia, nízko uhlíkového cestovania atď.; domnieva sa, že osobitné úsilie by sa malo vynaložiť v súvislosti s cestovaním poslancov Európskeho parlamentu, vrátane opätovného zváženia viacerých miest činnosti Európskeho parlamentu, nízko uhlíkové vozidlá pre vodičské služby atď.;
48.
vyzýva Komisiu a členské štáty, aby medzi výberové kritériá v rámci verejného obstarávania začlenili aj vysokú úroveň energetickej účinnosti;
49.
poukazuje na to, že ESCO môžu prostredníctvom zmlúv o energetickej úspore poskytovať služby potrebné na renováciu budov z hľadiska zvýšenia energetickej účinnosti bez potreby vstupných investícií zadávateľa;
50.
domnieva sa, že v kontexte revízie usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre ochranu životného prostredia by sa mali podniknúť kroky k ďalšej podpore investícií do opatrení v oblasti energetickej účinnosti;
51.
poukazuje na skutočnosť, že finančné prostriedky regionálnej politiky EÚ by sa tiež mohli použiť na financovanie medziregionálnych projektov zabezpečujúcich transfer know-how do členských štátov a regiónov, v ktorých nedochádza k rozvoju pokročilých technológií v súvislosti s energetickou účinnosťou;
52.
pripomína členským štátom, zároveň s Komisiou a jej iniciatívami o "vzdelávaní o energii", že poskytovanie informácií občanom je predovšetkým v pôsobnosti národných, regionálnych a miestnych orgánov a žiada, aby sa posilnili snahy o zjednodušenie poskytovania informácií občanom a súkromnému sektoru; je presvedčený, že k týmto informáciám patria aj informácie o dostupnosti existujúcich nákladovo efektívnych technológií a o narastajúcom nedostatku zdrojov; vyzýva Komisiu, aby spolu s príslušnými národnými, miestnymi a regionálnymi inštitúciami podporovala kampaň v EÚ za zlepšovanie informovanosti a zvyšovanie povedomia o osvedčených postupoch v oblasti energetickej účinnosti, a aby podporovala siete excelencie;
53.
znovu opakuje dôležitosť smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve Ú. v.
EÚ L 275, 25.10.2003, s.
32.
(tzv. systémy EÚ obchodovania s emisiami (ETS)) pre naštartovanie zlepšení v oblasti energetickej účinnosti v priemysle, pre zníženie emisií CO2 a pre splnenie súčasných záväzkov EÚ z Kjótskeho protokolu a záväzkov po roku 2012; požaduje zahrnutie letectva do EÚ ETS;
54.
žiada členské štáty, regionálne a miestne orgány, aby zredukovali byrokraciu, ktorá občanom a verejným iniciatívam súkromného sektora bráni vo využití energie účinnejším spôsobom;
55.
poznamenáva, že komunálny odpad obsahuje veľké množstvo chemickej energie, ktorá by mohla byť hospodárne využitá, keby sa zlepšili aj podmienky ochrany životného prostredia;
56.
zdôrazňuje, že v uhlí sa nachádzajú značné rezervy energie, ako aj technologické možnosti pre účinné a čisté spaľovanie uhlia a jeho premeny na plynové a dieselové palivo;
57.
upozorňuje členské štáty na potrebu modernizácie starých vykurovacích a výrobných zariadení;
58.
domnieva sa, že keďže EÚ pokrýva rozličné časové pásma, cezhraničné elektrické siete uľahčia dodávky energie počas fáz najväčšej spotreby energie a výrazne znížia straty vyplývajúce z potreby údržby kapacity záložnej výroby;
59.
žiada členské štáty a regióny, v ktorých sa nachádzajú veľké mestské aglomerácie, aby posúdili potenciál pre kogeneráciu a množstvo plytvanej energie v týchto oblastiach;
60.
vyzýva Komisiu, aby v plnej miere využila skúsenosti členských štátov získané v rámci projektov SAVE a Inteligentná energia – Európa a aby zintenzívnila svoje úsilie prostredníctvom šírenia a zdieľania osvedčených postupov;
61.
víta iniciatívu Komisie CARS21 a je presvedčený, že pre dopravu je nevyhnutný integrovaný prístup; domnieva sa však, že tento prístup by nemal viesť k zníženiu záväzkov ktorejkoľvek zo zainteresovaných strán; zdôrazňuje dôležitosť a potrebu rámcovej smernice o energetickej účinnosti v odvetví dopravy; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby predložili národné iniciatívy o trvalo udržateľnej doprave, ktoré by sa zamerali na mestskú mobilitu, vlakovú infraštruktúru, energeticky účinné autá a prechod na iný druh dopravy; domnieva sa, že EÚ by mala posúdiť súčasné normy účinnosti pre autá a v prípade potreby navrhnúť nové, po posúdení dohôd na báze dobrovoľnosti s automobilovým priemyslom;
62.
je presvedčený, že energetické zhodnotenie fungovania miest, ktoré by sa zameralo ja na mestskú dopravu, predovšetkým vzájomné prepojenia, by malo byť prioritou a jasne adresované v kritériách pre poskytovanie podpory štrukturálnych fondov;
63.
konštatuje, že novo vyvinuté lietadlá majú výrazne nižšiu spotrebu pohonných látok, no zároveň nalieha na urýchlenie výskumu v tejto oblasti;
64.
pripomína, že približne 59 % ropy spotrebovanej v Európe v roku 2004 bolo použitých v odvetví dopravy, zostávajúcich 17 % v budovách, 16 % na neenergetické účely a 8 % v priemysle; konštatuje, že podľa Komisie sa do roku 2030 dopyt po energii v oblasti dopravy zvýši minimálne o 30 %, a že dôjde aj k nárastu až vo výške 5 % ročne v oblasti leteckej dopravy, v dôsledku čoho dôjde k zvýšeniu emisií a závislosti na dovážanej energii;
65.
pokiaľ ide o odvetvie dopravy, požaduje, aby sa vypracovala komplexná stratégia postupného vyradenia využívania fosílnych palív v odvetví dopravy a minimalizácie emisií CO2 z tejto dopravy vrátane zvýšenej výroby a využívania najnovšej technológie biopalív v súlade so stratégiou Komisie v oblasti biopalív a poskytnutia oveľa väčších finančných stimulov pre vozidlá s nízkymi emisiami, ako to už navrhla Komisia vo svojom návrhu smernice Rady o daniach z osobných vozidiel ( KOM(2005)0261 );
66.
považuje za dôležité aj to, aby Komisia predložila návrhy trvalo udržateľného a dlhodobého zlepšovania energetickej účinnosti a zachovania energie v odvetví dopravy vrátane legislatívnych návrhov, ktoré: a) umožnia výrobu osobných vozdiel a dodávok s dvakrát nižšou spotrebou, b) umožnia prechod cestnej a leteckej dopravy na železničnú a vodnú dopravu a c) zabezpečia väčšie využívanie verejnej dopravy;
67.
považuje rast dopravy, predovšetkým cestnej dopravy, za jednu z hlavných prekážok v rámci potláčania dopytu po energii v Európe; vyzýva Komisiu, aby preskúmala pokrok dosiahnutý v rámci dobrovoľnej dohody s európskymi výrobcami automobilov a podľa potreby zvážila dodatočné opatrenia na dosiahnutie stanovených cieľov;
68.
domnieva sa, že vozové parky operujúce na určitom území, predovšetkým vo veľkých mestách, ponúkajú dobré možnosti podpory nových a účinnejších riešení mestskej mobility; vyzýva členské štáty, aby využili verejné obstarávanie a daňové úľavy na podporu efektívnejších spôsobov dopravy a tým prispeli k vytvoreniu trhov s čistejšími a efektívnejšími vozidlami a palivami;
69.
žiada členské štáty, aby podporovali programy transformácie trhu, ktoré urýchlia rozšírenie najúčinnejších dostupných technológií, ako je CHP, a najnovších špičkových technológií na trh, napríklad energeticky účinných spotrebičov triedy A+/A++, a žiada Komisiu, aby v Európe zvážila zavedenie prístupu "top tovar";
70.
podporuje harmonizáciu noriem vnútorného trhu prostredníctvom zavedenia systémov označovania a porovnávacích testov, no zdôrazňuje, že v kontexte medzinárodného obchodu je potrebné realizovať tieto normy na medzinárodnej úrovni;
71.
žiada Komisiu, aby preskúmala a prehodnotila základné nástroje, akými sú označovanie a normy v oblasti energetickej účinnosti tak, aby odrážali technologický rozvoj;
72.
vyzdvihuje dôležitosť transformácie európskeho trhu pre prístroje, kancelárske zariadenia, spotrebnú elektroniku a priemyselné motory pre zvýšenie energetickej účinnosti; domnieva sa, že by to mohlo byť realizované prostredníctvom zavedenia prísnejších minimálnych požiadaviek na normy, prostredníctvom progresívnejších programov verejného obstarávania, cielených informačných kampaní a lepšieho energetického označovania;
73.
má za to, že systém obchodovateľných bielych certifikátov by momentálne nemal pokračovať, pretože je nevyhnutné počkať na výsledky obchodovania s emisiami a s prihliadnutím na doterajšie skúsenosti musí byť najprv optimalizovaný systém obchodovania s emisiami;
74.
zdôrazňuje skutočnosť, že ešte pred možným zavedením systému vydávania bielych certifikátov by sa mali presne zistiť jeho účinky; konštatuje, že existujú aj iné spôsoby dosahovania porovnateľných úspor;
75.
žiada Komisiu, aby preskúmala možnosti úspory energie v poľnohospodárstve a zahrnula ich do svojich iniciatív v tejto oblasti;
76.
žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali šírenie produktov a technológií, ktoré zaisťujú, že tovary a prístroje spotrebúvajú energiu len vtedy, ak ju naozaj potrebujú (napríklad osvetlenie citlivé na pohyb a prístroje s pohotovostným režimom);
77.
žiada členské štáty, aby zaistili, že ich systémy trhového dohľadu sú prísne a účinné, aby sa prístroje, ktoré nespĺňajú existujúce systémy označovania EÚ, nedostali na trh EÚ;
78.
požaduje, aby sa v oblasti dopravy čoskoro zaviedlo označenie "spotreba energie na kilometer", aby si tak spotrebitelia mohli na základe energetickej náročnosti vybrať napríklad medzi železničnou, leteckou alebo cestnou dopravou;
79.
domnieva sa okrem toho, že systém EÚ pre označovanie automobilov je nevyhnutné posilniť prostredníctvom opatrení zameraných na podporu vstupu na trh automobilov s nízkymi emisiami CO2 a/alebo vozidiel s biovodíkovým pohonom, ako aj rozsiahlejšími opatreniami, ako napr. dôslednejším presadzovaním rýchlostných obmedzení, zlepšovaním cestných a dopravných riadiacich systémov a infraštruktúry, ako aj podporou zvyšovania vodičských schopností;
80.
domnieva sa, že vysoká úroveň výdavkov na výskum a vývoj je potrebná na národnej úrovni a na úrovni EÚ, aby sa umožnilo využitie potenciálu pre energetickú účinnosť a v tomto ohľade kritizuje rozhodnutie hláv štátov a vlád o finančnom rámci na roky 2007 – 2013 a zníženie, ktoré so sebou prináša siedmy rámcový program; je presvedčený, že je nevyhnutné, aby EÚ išla príkladom a zachovala výdavky na výskum v rámci siedmeho rámcového programu pre oblasť energetickej účinnosti ako prioritu, berie pritom do úvahy značný potenciál, ktorý má zvyšovanie energetickej účinnosti, znižovanie emisií a globálny trh pre nové a účinné zariadenia a systémy a zdržala sa zníženia rozpočtu siedmeho rámcového programu v oblasti energetickej účinnosti a žiada, aby členské štáty, priemysel a siedmy rámcový program dosiahli vo všetkých týchto oblastiach preukázateľné výsledky; je presvedčený, že CIP musí v podpore a marketingu nových technológií zohrávať dôležitú úlohu;
81.
zdôrazňuje, že príslušné európske finančné nástroje, akými sú štrukturálne fondy a Kohézny fond, programy výskumu a vývoja a CIP, by mali poskytovať značne väčšiu prioritu investíciám do zachovania energie a energetickej účinnosti; žiada medzinárodné finančné inštitúcie, akými sú Európska investičná banka, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Svetová banka a tiež verejné banky na národnej úrovni, aby zahrnuli postupy auditu v oblasti energie do všetkých svojich činností, mali určené a špecializované oddelenia pre zachovanie energie a iniciovali špeciálne úverové programy pre svoje investície, napríklad pre zrýchlenú renováciu budov alebo infraštruktúry verejnej dopravy a zefektívnili prístup k rizikovému kapitálu pre investície v oblasti energetickej účinnosti, ako aj zaviedli štandardné hodnotenia rizika pre investície v oblasti energetickej účinnosti, aby sa znížilo administratívne zaťaženie;
82.
žiada rozšírenie Kohézneho fondu na pokrytie oblastí, akými sú oblasť energetickej účinnosti a opatrenia na podporu čistých mestských komunikácií a systémov verejnej dopravy, čo bude mať predovšetkým význam pre nové členské štáty, kde existujú najväčšie rozdiely v úspore energie;
83.
žiada Komisiu, aby uplatnila horizontálny prístup pri zostavovaní budúcich politík alebo legislatívnych návrhov, aby zaistila, že sa kritéria energetickej účinnosti stále zoberú do úvahy; tiež sa domnieva, že s energetickou účinnosťou by sa malo zaobchádzať ako s vhodným základom pre postupy udeľovania grantov Spoločenstva;
84.
uznáva, že vlastné zdroje Komisie v oblasti energetickej účinnosti nezodpovedajú jej ambíciám v tejto oblasti a ani naliehavosti konania; žiada predsedu Komisie, aby zaistil, že sa sprístupnia zvyšujúce sa zdroje, aby ambície Komisie v tejto oblasti zodpovedali jej vlastným zdrojom;
85.
vyzýva členské štáty a Komisiu, aby posilnili medzinárodnú spoluprácu v oblasti energetickej účinnosti s cieľom zaistiť, aby nové nariadenia a normy netrieštili globálny trh;
86.
je presvedčený, že podpora energetickej účinnosti na globálnej úrovni je prinajmenšom tak dôležitá ako dialóg s krajinami vyrábajúcimi energiu; je presvedčený, že energetická účinnosť musí byť zahrnutá do zahraničnej politiky EÚ, v neposlednom rade aj rozvojovej spolupráce ako aj do rámca dialógu s krajinami vyrábajúcimi energiu a ich protistranami z rozvíjajúcich sa ekonomík (vrátane Číny, Indie a Brazílie), z krajín východnej Európy, balkánskych a stredomorských krajín a afrických, karibských a tichomorských krajín;
87.
poukazuje nato, že v súčasnosti je v Európe okolo 188 miliónov domácich prístrojov starších ako 10 rokov a ich nahradením by sa mohlo ušetriť okolo 50 % energie, ktorú spotrebujú; preto žiada Komisiu a členské štáty, aby urýchlili výmenu prístrojov vhodnými, ekonomicky orientovanými opatreniami, akými sú daňové stimuly pre výrobcov alebo kampane poskytujúce zákazníkom zľavy;
88.
vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti inteligentného využívania informačných a komunikačných technológií na zvyšovanie energetickej a materiálovej účinnosti prostredníctvom dematerializácie, inteligentných budov, náhradných spôsobov dopravy atď., a aby zabezpečila nevyhnutné politické rámce na podporu takéhoto rozvoja;
89.
vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti, ktoré ponúka vnútorný trh s elektrickou energiou s cieľom efektívnejšieho využívania energie, a aby v čo najväčšej miere využila komparatívnu výhodu vybraných krajín v prospech efektívnej výroby energie s nízkymi emisiami uhlíka a aby súčasne zvážila, či systém kvót pre znižovanie emisií na vnútroštátnej úrovni má vzhľadom na zvýšený cezhraničný obchod zmysel;
90.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
