Softvérové patenty: „historické hlasovanie“ Európskeho parlamentu ukončilo boj
Výskum a inovácie
2005-09-07 - 18:26
Európsky parlament sa vyslovil proti softvérovým patentom čím pochoval návrh Komisie a Rady na túto tému.
Svojím masívnym zamietnutím dal obidvom inštitúciám jasne najavo, že nebude možné prijať žiaden legislatívny návrh, ktorý vyžaduje jeho súhlas, bez toho, aby brali jeho stanovisko vážne.
Ale rokovanie sa neskončilo: kedy dôjde k nasledujúcemu meraniu síl medzi zástancami „softvéru dostupného pre všetkých“ a zástupcami „všetkých patentov na americký spôsob“
Mysleli ste si, že svet informatiky sa limituje len na váš osobný počítač?
Mýlili ste sa.
Váš vysávač, vaša práčka, mikrovlnka a stovky ďalších prístrojov, ktoré vás obklopujú, existujú iba vďaka softvérom.
Aby mohli tieto prístroje fungovať, boli naprogramované desiatky miliardy mikroprocesorov.
Ale skôr, ako začali fungovať, bolo ich treba vynájsť.
Nie len projekt vášho auta, ale určite aj vášho jednorazového holiaceho strojčeka alebo vášho hrebeňa bol zrealizovaný počítačom.
Na začiatku je vždy nápad.
Potom nasleduje program (algoritmus, zdrojový kód), ktorý umožní operatívnosť softvéru.
Celý rad nápadov a vynálezov je potrebný na to, aby ste mohli používať ABS vášho auta alebo mobilný telefón.
Každému jeho systém patentovania
Rovnako ako pri každej tvorbe môže byť vlastnícke právo na tieto vynálezy chránené zákonom.
Existuje niekoľko typov ochrany intelektuálneho a priemyselného vlastníctva.
Najznámejšie sú patent a autorské práva (povestný copyright, ktorý nájdete na obale románu, ktorý si chcete prečítať, alebo na obale vášho nového DVD).
A práve v tom spočíva celý problém: akú formu ochrany si vybrať, na ktorú etapu vynálezu realizovanú počítačom (zdrojový kód, softvér alebo iba konečný produkt) sa má táto ochrana vzťahovať?
V členských štátoch EÚ, tak ako vo väčšine iných krajín existuje pravidlo, podľa ktorého softvér ako taký (pokiaľ nie je určený na priemyselné použitie a nepredstavuje technický prínos) nie je pantetovateľný.
Spadá pod ochranu autorského práva rovnako ako literárne dielo.
V skutočnosti má však každá krajina svoj vlastný spôsob na vyriešenie tejto otázky a špecifický systém patentovania.
Môže byť odlišný nielen spôsob registrácie patentov, ale taktiež definície toho, čo je patentovateľné a čo nie.
V dnešnej dobe môžu v Európe vystaviť patent národné úrady a Európsky patentový úrad (ktorý nie je orgánom EÚ).
Prvým cieľom smernice, ktorú navrhla Európska komisia bolo harmonizovať vnútroštátne systémy patentovania inovácií, na čo je potrebný špecifický softvér.
Podľa názoru Komisie teda nešlo o zmenu niečoho, ale o to, oprieť sa o zaužívanú prax.
Lenže práve zaužívaná prax je rôznorodá.
A tu je bludný kruh.
Rozhodnutie Parlamentu o pochovaní smernice zamietnutím spoločnej pozície členských štátov znamená, že navrhované riešenie situácie nebolo pre poslancov prijateľné.
20050819FCS01001
Stávky boja
Je ohrozené pravidlo, podľa ktorého „čistý“softvér nie je patentovateľný?
Zdá sa, že nie, pretože Európsky patentový dohovor, tzv. Mníchovský dohovor, ktorý ratifikovala dvadsiatka európskych krajín, by mal zaistiť jeho trvácnosť.
Ale formulácia tohto textu, ktorý bol predmetom mnohých interpretácii, umožnila nájsť trhlinu a Európsky patentový úrad už udelil viac než 30 000 softvérových patentov.
Táto tendencia je ešte zreteľnejšia v Spojených štátoch a Japonsku.
A niektoré národné úrady v EU sa uberajú tým istým smerom.
Ale prečo nie? - pýtajú sa niektorí.
Problém nie je iba z právneho hľadiska.
Má hospodárske, a podľa odporcov patentového softvéru aj politické následky.
Obidva tábory sa zhodujú v jednom bode: Európa potrebuje viac inovácií.
Lisabonská stratégia hovorí, že potreba čeliť americkej a japonskej konkurencii na globalizovanom trhu je evidentné.
Podľa niektorých, predovšetkým veľkých mnohonárodnostných podnikov, je patent prospešný na inováciu.
Výskum a rozvoj sú drahé a patent zaručuje spravodlivý návrat zisku.
Zavádza monopol autora na jeho vynález a počas určitého obdobia, musia všetci tí, ktorí ho chcú využívať, platiť.
To sa zdá logické.
Lenže softvérový patent nepatrí do tej istej kategórie ako ostatné patenty.
Softvér je považovaný za produkt duševnej práce a je podobne ako román alebo obraz chránený autorským právom.
Je to teda vyjadrenie myšlienky na ktorú sa vzťahuje ochrana a nie na slová, ktoré slúžili na napísanie textu alebo ešte rozumový postup, ktorý v rukách autora vyústil do románu.
Iba tie softvéry, ktoré sú „novým vynálezom a vhodné na priemyselné použitie“, môžu byť patentované a teda omnoho prísnejšie chránené.
Prísnejšia ochrana znamená obmedzenie dostupnosti.
Ale činnosť mnohých malých a stredných podnikov (MSP) sa zakladá na používaní programov, ktoré vynašiel niekto iný.
Obávajú sa toho, že len čo budú tieto programy patentované, môžu sa pre nich stať nedostupnými.
Tiež majú strach z toho, že veľké mnohonárodnostné podniky, ktoré sú ako jediné schopné niesť vysoké náklady na výrobné postupy, si budú robiť nárok na softvéry, ktoré dnes nie sú chránené.
Obhajujú teda „dostupné softvéry“ a odmietajú americký model, kde je možné patentovať prakticky všetko.
Bojovníci za dostupné softvéry zdôrazňujú význam dostupnosti nových technológií pre demokraciu a uvádzajú v záhlaví politický aspekt otázky.
Diskusia nie je uzavretá
Poslanci mali tri roky na túto diskutovanú otázku rozdielne názory.
Zdalo sa ťažké dosiahnuť kompromis.
Ale predsa k nemu dospeli v septembri 2003.
Vyjadrujúc svoj súhlas s patentovaním „vynálezov realizovaných počítačom“ obmedzili rozsah uplatnenia smernice, aby sa vyhli patentovaniu softvérov ako takých.
Najdôležitejšie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu boli zamietnuté Radou.
Nakoniec Parlament, pretože nevidel možnosť kompromisu na základe spoločného stanoviska členských štátov, zamietol celé znenie textu.
Po prvýkrát sa tak stalo, že poslanci uznali za zbytočnú dodatočnú fázu rokovania (tzv. zmierovací postup stanovený Zmluvou): rozdiely boli príliš veľké.
Navyše si poslanci nerobili ilúzie o postoji Rady a Komisie k tomuto prípadu.
Takto, podľa francúzskeho socialistu Michela Rocarda, spravodajcu pre tento návrh, Parlament vyjadril svojím hlasovaním „ kolektívny, jednomyseľný hnev proti neprijateľnému správaniu “ zo strany obidvoch ďalších inštitúcií, ktoré vyjadrili „ úplné až sarkastické opovrhnutie nad návrhmi Parlamentu v prvom čítaní “.
Je ťažké povedať či a kedy Európska komisia predloží nový návrh na patentovateľnosť softvérov.
Ale diskusia nie ja uzavretá a bojovníci obidvoch táborov zostávajú v strehu.
Stretli sme sa s rovnakou dilemou pri rokovaní o ochrane liekov, alebo biogenetických vynálezov.
Vo svete, ktorý je ovládaný novými technológiami, je problém dostupnosti vynálezov a nákladov na ich realizáciu aktuálnejší než kedykoľvek predtým.
Presahuje čisto právny a hospodársky rámec.
Oficiálna stránka Európskeho patentového úradu
SK
1
PHOTO
20050818PHT00032.jpg
SK
2
LINK
http://www.european-patent-office.org/index.en.php
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
