Skleníkové plyny majú byť výrazne obmedzené
Životné prostredie
2005-10-27 - 15:13
Fluorované skleníkové plyny sú menej známe ako napríklad oxid uhličitý, no v súvislosti so stále sa zrýchľujúcim globálnym otepľovaním majú oproti CO2 oveľa škodlivejší a dlhotrvajúcejší negatívny účinok na atmosféru.
Odhaduje sa, že určité typy týchto plynov sa dokážu v atmosfére udržať až 50 000 rokov.
Poslanci EP preto na októbrovom zasadnutí v Štrasburgu odhlasovali dve správy, ktoré usilujú o výrazné zníženie ich využívania.
Dve správy poslankyne Avril DOYLE (EPP-ED, IE), obe v druhom čítaní - jedna o skleníkových plynoch a druhá o emisiách z klimatizačných systémov motorových vozidiel - ktoré dnes odhlasoval Európsky parlament, sa zaoberajú elimináciou flourovaných skleníkových plynov, ku ktorej sa zaviazali aj signatári Kjótskeho protokolu.
Poslanci navrhujú sprísnenie tzv. substitučného princípu, to znamená, aby sa "florované skleníkové plyny smeli využívať jedine v tom prípade, ak neexistujú žiadne iné bezpečné, technicky dosiahnuteľné a environmentálne prijateľné alternatívy".
Správa udáva, že tzv. "potenciál globálneho otepľovania" (PGO) niektorých fluorovaných plynov môže byť až niekoľko tisícnásobne väčší, než je PGO oxidu uhličitého (napr. kým "potenciál globálneho otepľovania" oxidu uhličitého je na hodnotiacej škále 1, niektoré typy fluorovaných uhľovodíkov môžu dosiahnuť maximálny potenciál až nad 20 000).
Čo sa týka klimatizačných systémov iných ako tie, ktoré sú namontované v motorových vozidlách, má Komisia predložiť legislatívne návrhy najneskôr do 31. decembra 2008.
Naopak, v prípade klimatizácií motorových vozidiel rozhodlo plénum o konkrétnych opatreniach.
Navrhuje sa eliminácia fluorovaných plynov s hodnotou PGO nad 150.
To by sa malo uplatňovať pri nových modeloch áut od roku 2011 a vo všetkých typov automobilov od roku 2017.
Polemika o právnom základe nariadenia:
Najpolemickejšou časťou celého návrhu bola otázka výberu právneho základu pre uplatňovanie tejto legislatívy v celej EÚ v praxi.
Búrlivá diskusia sa viedla o tom, či má byť celé nariadenie založené na článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ktoré dáva jednotlivým členským štátom v prípade aproximácie environmentálnej politiky právo uplatňovať na svojom území prísnejšie pravidlá, než majú iné členské štáty), alebo sa má uprednostniť článok 95 Zmluvy o ES (ktorý je článkom pre harmonizáciu právnych predpisov týkajúcich sa vnútorného trhu v EÚ).
Výber právneho základu uprednostňujúceho vnútorný trh by totiž v praxi mohol znamenať problém napr. v situácii, keď Dánsko, uprednostňujúce na svojom území prísnejšie predpisy v oblasti skleníkových plynov z chladničiek, by z tohto dôvodu zakázalo dovoz chladničiek z iných členských krajín EÚ, ktoré majú predpisy benevolentnejšie.
To by bolo síce v súlade s článkom 175, porušovalo by však zároveň článok 95 o vnútornom trhu a voľnom pohybe tovaru v EÚ.
Európska komisia sa v tejto polemike priklonila k výberu článku 95 (harmonizácia vnútorného trhu) za právny základ, Výbor EP pre životné prostredie naopak k článku 175 (o životnom prostredí), keďže cieľ a obsah nariadenia sa jednoznačne zaoberajú ochranou životného prostredia.
Rada v tzv. spoločnej pozícii uprednostnila kompromis - čiže dvojaký právny základ.
Do pléna bolo predložených množstvo pozmeňujúcich návrhov, na prijatie každého z nich však bolo potrebné získať minimálne 367 hlasov, pretože išlo o schvaľovanie legislatívy v druhom čítaní.
Výsledok hlasovania bol víťazstvom pre pozíciu Rady, zastávajúcu dvojaký právny základ, pretože plénum nedosiahlo potrebný počet hlasov ani pre jeden z pozmeňujúcich návrhov týkajúcich sa tejto otázky.
Poslanci však prijali pozmeňujúci návrh, ktorým vyjadrili súhlas s tým, aby mohli členské štáty zachovať a zavádzať prísnejšie ochranné opatrenia a aby mali možnosť implementovať svoje plány redukovania fluórovaných skleníkových plynov v súlade s Kjótskym protokolom.
Ostatné schválené návrhy:
Zvyšné schválené návrhy sa týkajú predovšetkým sprísnenia pravidiel profesijného zaškoľovania a certifikácie firiem pracujúcich so spomínanými plynmi, a takisto vyzývajú Európsku komisiu aby do roku 2008 navrhla ďalšie zákony v oblasti problematiky klimatizačných systémov.
V záujme zjednodušenia života malým a stredným podnikateľom má byť vytvorený pre verejnosť ľahko prístupný register s informáciami o obmedzeniach, týkajúcich sa uvedenia na trh výrobkov a zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny, alebo ktorých fungovanie od nich závisí.
Rozprava:
Slovenská poslankyňa Irena BELOHORSKÁ (NI, SK) vo svojom príspevku k tejto téme pripomenula potrebu znížiť hodnotu emisií skleníkových plynov na minimum, no zároveň uviedla, že by sa tak malo stať len vtedy, ak existuje náhrada za fluórované priemyselné plyny.
Čo sa týka automobilového priemyslu, takéto enviromentálne prijateľné náhrady sa podľa nej do roku 2010 "bez problémov nájdu".
Upozornila však na fakt, že plánovaný zákaz fluoridu sírového (SF6) bude mať veľmi negatívne dôsledky na liečbu rakoviny.
"Táto látka sa používa ako súčasť rádioterapie a momentálne neexistuje jej náhrada.
Ak bude zakázaná, veľa pacientov v Európe podľa nej stratí najúčinnejšiu formu liečby", uviedla Belohorská.
20051027IPR01948
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
