KONEČNÉ ZNENIE
A6-0210/2006
14.6.2006
SPRÁVA
o rozvoji a migrácii
(2005/2244(INI))
Výbor pre rozvoj
Spravodajkyňa:
Marie-Arlette Carlotti
PE 371.990v04-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................18
STANOVISKO Výboru pre zahraničné veci ...........................................................23
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci .............................26
STANOVISKO Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 31
STANOVISKO Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ..............................35
POSTUP...................................................................................................................................40
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o rozvoji a migrácii
( 2005/2244(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov nazvané „Súvislosti medzi migráciou a rozvojom: Niekoľko konkrétnych smerov pre partnerstvo medzi EÚ a rozvojovými krajinami“ ( KOM(2005)0390 ),
– so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných štandardoch a postupoch v členských krajinách pri návrate štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú nelegálny pobyt ( KOM(2005)0391 ),
– so zreteľom na oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu, nazvané „Prioritné akcie ako reakcia na problémy migrácie: prvá etapa opatrení po stretnutí v Hampton Court“ ( KOM(2005)0621 ); „Stratégia EÚ na riešenie krízy ľudských zdrojov v sektore zdravotníctva rozvojových krajín“ ( KOM(2005)0642 ) a „Tematický program pre spoluprácu s tretími krajinami v oblastiach migrácie a azylu“ ( KOM(2006)0026 ),
- so zreteľom na bod IV záverov predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005 , nazvaný „migrácia: globálny prístup“
– so zreteľom na uznesenia A/RES/58/208, A/RES/59/241 a A/RES/60/205 Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov, ktoré na svojom 61. zasadnutí v roku 2006 stanovilo dialóg na vysokej úrovni o otázkach medzinárodnej migrácie a rozvoja,
– so zreteľom na dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických štátov, štátov Karibiku a Tichomoria (AKT) na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane, podpísanú 23. júna 2000 v Cotonou (dohoda z Cotonou)
Ú. v.
ES L 317, 15.12.2000, s.
3. a zmenenú a doplnenú v Luxemburgu 25. júna 2005
Ú. v.
EÚ L 287, 28.10.2005, s.
4. , najmä článok 13 o migrácii,
- so zreteľom na vyhlásenie a akčný plán z Bruselu, prijaté 13. apríla 2006 na prvej schôdzi ministrov krajín AKT, poverených otázkami azylu, migrácie a mobility,
– so zreteľom na rozhodnutie Rady ministrov AKT-ES č. 4/2005 z 13. apríla 2005 o pridelení rezervy z objemu deviateho Európskeho rozvojového fondu, určenej na dlhodobý rozvoj
Ú. v.
EÚ L 164, 24.6.2005, s.
46. ,
– so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN, nazvanú „Svetová štúdia 2004 o úlohe žien pri rozvoji: ženy a medzinárodná migrácia“, A/59/287/Add.1,
– so zreteľom na správu Svetovej banky, nazvanú „Global Economic Prospects 2006: Economic Implications of Remittances and Migration“
http://www.worldbank.org/globaloutlook ,
– so zreteľom na správu Svetového výboru pre medzinárodnú migráciu z októbra 2005, nazvanú „Migrácia vo vzájomne prepojenom svete: nové akčné perspektívy“
www.gci.org , október 2005. ,
– so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, najmä články 18, 19 a 21,
– so zreteľom na záväzky prijaté členskými štátmi v roku 2005, najmä tie, že:
– Európska únia a jej členské štáty dosiahnu do roku 2015 cieľ stanovený Organizáciou Spojených národov a týkajúci sa úrovne 0,7 % ich hrubého domáceho príjmu, čím by sa príspevok Únie k rozvojovým cieľom tisícročia (MDG) mal zvýšiť z 33 miliárd EUR v roku 2003 na viac než 84 miliárd EUR v roku 2015 (závery zo schôdze predsedníctva Európskej rady, ktorá sa uskutočnila v Bruseli 16. a 17. júna 2005),
– Európska únia a ostatní poskytovatelia pomoci zdvojnásobia svoju pomoc Afrike, čo by jej malo priniesť verejnú rozvojovú pomoc (PDA) vo výške 25 miliárd USD v roku 2010
Vzhľadom na rok 2004 ide o zdvojnásobenie pomoci. (vyhlásenie skupiny G8 v Gleneagles z 8. júla 2005),
– so zreteľom na odporúčanie č. 151 MOP o migrujúcich pracovníkoch,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus o rozvoji“ z 20. decembra 2005, ktorým sa určuje všeobecný akčný rámec Spoločenstva v oblasti rozvoja,
- so zreteľom na vyhlásenie schválené počas IV. summitu Európskej únie a Latinskej Ameriky vo Viedni 12. mája 2006
– so zreteľom na svoje uznesenia zo 17. novembra 2005 o stratégii rozvoja pre Afriku
Prijaté texty, 17.11.2005, P6_TA(2005)0445 . , z 15. novembra 2005 o sociálnej dimenzii globalizácie
Prijaté texty, 15.11.2005, P6_TA(2005)0427 . , z 26. októbra 2005 o jednotnom prístupe k otázke ekonomickej migrácie
Prijaté texty, 26.10.2005, P6_TA(2005)0408 . , z 9. júna 2005 o prepojení medzi zákonnou a nezákonnou imigráciou a o integrovaní migrantov
Prijaté texty, 9.6.2005, P6_TA(2005)0235 . a z 12. apríla 2005 o úlohe Európskej únie pri uskutočňovaní rozvojových cieľov tisícročia (MDG)
Ú. v.
EÚ C 33 E, 9.2.2006, s.
311. ,
- so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2836/98 z 22. decembra 1998 o zahrnutí problematiky rodovej rovnosti do rozvojovej spolupráce,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanoviská Výboru pre zahraničné veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a Výboru pre práva žien a rovnosť pohlaví ( A6‑0210/2006 ),
A. keďže z celkového počtu 175 miliónov migrantov (3 % svetovej populácie) žije 40 % v rozvojových krajinách,
B. keďže migrácia nie je novým javom, ale jej rozsah v kontexte globalizácie a potreba uvedomenia zo strany všetkých medzinárodných aktérov z nej robia dôležitú politickú otázku pre celé medzinárodné spoločenstvo,
C. keďže od osemdesiatych rokov imigrácia podstatne vzrástla, pričom na úrovni Európskej únie nebola na ňu poskytnutá jednotná a koherentná odpoveď,
D. keďže Európska únia prijíma imigrantov takmer zo všetkých rozvojových krajín, veľké množstvo imigrantov prichádza z Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky a je málo pravdepodobné, že by sa intenzita tohto javu v nasledujúcich rokoch znížila,
E. keďže mobilizácia medzinárodného spoločenstva prostredníctvom jednotných rozsiahlych akcií reaguje až s oneskorením na faktický stav,
F. keďže otázka migrácie si žiada celkovú odpoveď medzinárodného spoločenstva, pričom Európska únia až do dnešného dňa neposkytla globálnu politickú odpoveď a nevytvorila vhodné nástroje na riešenie tejto problematiky,
G. keďže v dôsledku chýbajúcej jednotnej politiky regulovania migračných prúdov môžu členské štáty prijímať jednostranné rozhodnutia sťažujúce prijatie súdržného stanoviska Spoločenstva,
H. keďže reakcia na fenomén imigrácie musí vychádzať z čo najširšieho konsenzu v rámci Európskej únie,
I. keďže počas Valného zhromaždenia Spojených národov 14. a 15. septembra 2006 sa uskutoční dialóg na vysokej úrovni (DVÚ) o medzinárodnej migrácii a rozvoji,
J. keďže Africká únia povýšila otázku migrácie na dôležitú tému svojich aktivít pod záštitou predsedu Komisie Africkej únie, pána Alphu Oumara Konarého,
K. keďže rozmanitosť dôvodov, a tým aj kategórií migrantov, je prekážkou zavedenia súdržných a globálnych politík zameraných na to, aby sa migrácia stala impulzom pre rozvoj,
L. keďže hlavnými svetovými zdrojmi migrácie sú Ázia a Latinská Amerika, zatiaľ čo pre Afriku je špecifický veľký rozsah negatívnych javov spojených s fenoménom migrácie,
M. keďže väčšina analýz sa týka hostiteľských krajín na Severe, zatiaľ čo 60 % migrantov ostáva na južnej pologuli,
N. vzhľadom na záväzok pokročiť v súhrnnom dialógu a posilniť spoluprácu v otázke migrácie medzi Európskou úniou a Latinskou Amerikou, ktorý bol zahrnutý do vyhlásenia schváleného počas IV. summitu Európskej únie a Latinskej Ameriky vo Viedni 12. mája 2006
O. keďže zvýšenie verejnej rozvojovej pomoci nie je dostatočnou odpoveďou na otázku súvislosti medzi migráciou a rozvojom, ale je potrebné takisto rozvíjať osobitné a inovačné nástroje, aby bolo možné väčšmi uznať a podporiť rolu migrantov v boji proti chudobe a pri rozvoji,
P. keďže hľadanie odpovede na tento jav musí byť nedeliteľnou súčasťou národných a medzinárodných stratégií boja proti chudobe, aby bolo možné realizovať rozvojové ciele tisícročia,
Q. keďže treba uznať a podporiť právo krajín Juhu na samostatnú migračnú politiku,
R. keďže pre krajiny Juhu je migrácia synonymom odchodu najvzdelanejších alebo najpodnikavejších občanov, pričom „únik mozgov“ poškodzuje zabezpečenie a kvalitu rôznych základných služieb, predovšetkým zdravotníctva a vzdelávania,
S. keďže únik mozgov je podporený politikami selektívneho prijímania migrantov zavádzanými krajinami Severu pod označením „selektívna migrácia“, ktoré ešte znásobujú stratu kompetencií, ktorou trpia mnohé krajiny Juhu,
T. keďže podľa predsedu Komisie Africkej únie pána Alphu Oumara Konarého tieto politiky znamenajú, že „Afrike je upierané právo na rozvoj“,
U. keďže okružná migrácia, umožňujúca pohyb tam a späť medzi pôvodnou krajinou a cieľovou krajinou, poskytuje veľké možnosti pre rozvoj východiskových a hostiteľských krajín,
V. keďže spoločný rozvoj chápaný ako zhodnotenie potenciálu spoločenstiev migrantov usadených v rozvinutých krajinách, ktorý slúži rozvoju krajín ich pôvodu, môže transformovať migráciu na hybnú páku rozvoja a vzájomnej pomoci medzi národmi,
W. keďže presuny prostriedkov migrantov do krajín ich pôvodu predstavujú významnú príležitosť pre rozvoj a keďže výška týchto presunov výrazne prekračuje celosvetovú mieru verejnej rozvojovej pomoci (PDA); a vo väčšine prípadov sú náklady za ich prevod a náklady spojené s bankovými službami veľmi vysoké a presun týchto prostriedkov niekedy nie je dostatočne transparentný; treba však zdôrazniť, že tieto prostriedky slúžia predovšetkým na potrebu rodiny a iba malá časť z presunutých finančných prostriedkov je určená na financovanie investícií a rozvoja ,
X. keďže však úlohou týchto presunov nie je nahradiť verejnú rozvojovú pomoc, alebo ospravedlniť jej zníženie,
Y. keďže v roku 2005 bolo na svete takmer 9,2 milióna utečencov a 25 miliónov osôb, „premiestnených vo vnútri ich krajiny“, z čoho polovica v Afrike, pričom tieto osoby nie sú predmetom nijakej medzinárodnej ochrany, čím sa zavádza neprípustná hierarchizácia obetí,
Z. keďže sa zvyšuje počet utečencov a osôb premiestnených z „ekologických“ dôvodov, pričom podľa Vysokého komisariátu Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR) by o niekoľko rokov mohol dosiahnuť 50 miliónov,
AA. keďže integrácia migrantov je obojsmerný proces založený na vzájomných právach a zodpovedajúcich povinnostiach legálnych migrantov a hostiteľskej spoločnosti, cieľom ktorého je zabezpečiť účasť prisťahovalcov na živote spoločnosti,
AB. keďže migranti ako obete obchodovania s ľuďmi, diskriminácie a sociálnej neistoty stále zostávajú skupinou, ktorá nemá dostatočnú ochranu zo strany medzinárodného spoločenstva a niektorých národných legislatív,
AC. keďže žiaden členský štát neratifikoval Medzinárodný dohovor o ochrane migrantov,
AD. keďže Európska únia venovala od roku 1999 na cieľ integrácie iba 15 miliónov EUR, čo predstavuje 0,5 EUR na prisťahovalca,
AE. keďže z boja proti obchodovaniu s ľuďmi spojenému s migráciou a z boja proti obchodovaniu a sexuálnemu vykorisťovaniu žien a detí treba urobiť jednu z priorít Európskej únie,
AF. keďže ženy tvoria 51 % všetkých migrantov v rozvinutom svete a 46% v rozvojových krajinách
ILO: Preventing discrimination, exploitation and abuse of women migrant workers: an information guide - booklet 1: whz the focus on women international workers.
Ženeva, 2003, ILO, s.9 , keďže uverejnené informácie o rizikách, ktorým nelegálna migrácia vystavuje ľudí, sú nedostatočné a keďže migrujúce ženy sú vo väčšej miere vystavené hrozbe sexuálneho vykorisťovania, násilia, diskriminácie a vykorisťovania na pracovisku; keďže, napokon, migračné politiky neberú zreteľ na špecifickú úlohu žien,
AG. keďže migrácia môže ženám umožniť zlepšenie kvality života, zvýšenie miery ich samostatnosti, pomôcť tým, ktoré boli odsunuté na okraj spoločnosti a ukončiť utláčateľské sociálne vzťahy,
AH. keďže ženy sú však často nútené emigrovať z dôvodu problémov, akými sú nútené manželstvo, chudoba alebo ozbrojené konflikty,
AI. keďže migrujúce ženy sú viacej vystavené sexuálnemu vykorisťovaniu, diskriminácii, vykorisťovaniu na pracovisku a tzv. plytvaniu mozgami (brain waste), násiliu, zdravotnými rizikám, spoločenskej izolácii a izolácii ľudských bytostí,
AJ. keďže v súčasnej dobe v EÚ žije značné množstvo migrantiek bez dokladov, čím sa zvyšuje riziko vykorisťovania na pracovisku, ako aj hrozba sexuálneho vykorisťovania a sexuálne motivovaného násilia, s ktorými sú ženy konfrontované,
1. je presvedčený, že Európska únia by mala hrať zásadnú úlohu pri využití migrácie ako hybnej páky rozvoja;
2. zdôrazňuje, že Únia by mala poskytnúť celkovú politickú odpoveď na otázku súvislosti medzi rozvojom a migráciou, ktorá bude mať regionálny charakter a bude venovať zvláštnu pozornosť Afrike a migrácii typu Juh-Juh; žiada, aby bola otázka migrácie jedným z hlavných bodov agendy a politického dialógu medzi Európou a rôznymi regiónmi, s ktorými má Európa vzťahy, a podporuje prípravu summitu Európa-Afrika, ktorý by mal nájsť spoločnú politickú odpoveď;
3. domnieva sa, že európska migračná a rozvojová politika by mal byť založená predovšetkým na princípoch solidarity s tretími krajinami a spoločného rozvoja s cieľom riešiť základné príčiny migrácie, a najmä, odstrániť chudobu;
4. opätovne pripomína, že je pre neho veľmi dôležitá koncepcia mobility ľudských bytostí ako ľudského práva, takže nie je možné chápať ju v rámci logiky trhu; zdôrazňuje, že pre každú politiku v tejto oblasti musí byť dôležitá podpora slobodne zvolenej mobility, a nie mobility na základe prinútenia;
5. zdôrazňuje, že adekvátne riešenie fenoménu imigrácie na európskej úrovni bude možné nájsť iba prostredníctvom zavedenia jednotnej stratégie, ktorá jasne určí svoje ciele, ako aj mechanizmy, ktoré majú k dispozícii členské štáty v rámci spoločného a solidárneho reagovania na tento jav,
6. podporuje začlenenie otázky migrácie do vonkajšej politiky EÚ podľa príkladu barcelonského procesu;
7. schvaľuje návrh Rady usporiadať v roku 2006 stretnutie na úrovni ministrov Euromed o otázke migrácie; víta aj európsko-africký samit o otázkach migrácie, ktorý sa má uskutočniť v Rabate v júli 2006 a na ktorom sa bude diskutovať o probléme prisťahovalcov z Magrebu a subsaharskej Afriky do Európy;
8. víta všetky ďalšie kroky na zlepšenie migračnej politiky a zdôrazňuje potrebu komplexného prístupu, ktorý bude obsahovať jasnú víziu najdôležitejších krokov, ktoré je potrebné urobiť v oblasti migračnej politiky, namiesto podpory čiastkových opatrení na rozvoj tejto politiky;
9. odporúča Rade, aby prijala príslušné opatrenia na zabezpečenie lepšej spolupráce a koordinácie medzi tými, ktorí sú zodpovední za migráciu a rozvoj v každom členskom štáte;
10. zdôrazňuje, že navŕšenie rozvojovej pomoci je nevyhnutnou, hoci nedostatočnou podmienkou na to, aby sa z migrácie stala hybná páka rozvoja; žiada Európsku úniu a členské štáty o dodržanie politických záväzkov prijatých v roku 2005;
11. odporúča, aby migrácia a jej dopad na rozvoj boli brané do úvahy vo všetkých úvahách a aktivitách, ktorých cieľom je plnenie rozvojových cieľov milénia (MDG); pripomína, že ak má byť celková stratégia úspešná, vyžaduje si adekvátny právny rámec tak na úrovni Európskej únie, ako aj na úrovni krajín pôvodu;
12. zdôrazňuje, že fenomén migrácie musí byť lepšie integrovaný do rozvojových politík a plánov, a odporúča, aby migrácia bola na národnej úrovni súčasťou Strategického dokumentu pre zníženie chudoby (PRSP);
13. uznáva význam diaspór v posilňovaní vzťahov medzi EÚ a krajinami pôvodu, najmä v oblasti migrácie; vyzýva na užšiu spoluprácu medzi inštitúciami v rozvojových krajinách a v členských štátoch EÚ vrátane spolupráce pri uskutočňovaní spoločných rozvojových projektov;
14. zastáva názor, že spoločný rozvoj, ktorý spočíva v uznaní a podpore úlohy diaspór pri napomáhaní rozvoju v ich pôvodnej krajine, musí byť v plnej miere uznaný na európskej úrovni;
15. zdôrazňuje, že na to, aby sa migrácia stala hybnou pákou rozvoja, musí mať Únia k dispozícii v prvom rade tieto dva prioritné nástroje:
- osobitný fond spravovaný dostatočne pružným a reaktívnym spôsobom, ktorý umožní financovať najmä aktivity v oblasti spoločného rozvoja;
- garančný fond, zabezpečujúci pokračovanie v mikroprojektoch migrantov a maximalizovanie ich vplyvu na rozvoj;
16. domnieva sa, že program AENEAS a tiež program, ktorý bude po ňom nasledovať v roku 2007, musí slúžiť rozvojovej stratégii, zvlášť tým, že bude financovať aktivity spoločného rozvoja a že tento cieľ musí byť prísne dodržaný, aby sme sa vyhli napríklad tomu, že prostriedky budú použité na ďalšiu ochranu vonkajších hraníc Únie;
17. zdôrazňuje, že program musí posilniť účinnosť systémov spravovania migračných prúdov a systémov podpory krajín pôvodu a tranzitných krajín; odporúča preto, aby tento program mal nasledovné charakteristiky:
– viaceré druhy úverov (spoločný rozvoj, štúdie, bezpečnosť, atď.) s možnosťou financovania združených projektov z viacerých úverov,
– výberové kritériá projektov a pravidiel týkajúce sa druhu a výšky pomoci, ktorú je možné priznať,
– výberovú komisia pre projekty, ktorá bude mať v rámci takto definovaného rámca úplnú slobodu vo svojich rozhodnutiach,
– revidovanie pravidiel, stanovených pre mimovládne organizácie v oblasti spravovania garančných fondov;
18. navrhuje vytvoriť integrované plány regionálneho rozvoja zamerané na hlavné oblasti africkej emigrácie, ktoré by financovali:
- vytvorenie infraštruktúry (pitná voda, elektrina, zdravotné strediská, školy, cesty,...);
- časť nákladov na fungovanie prostredníctvom konkrétnej rozpočtovej podpory;
rovnaké akcie sa budú môcť uskutočňovať v hlavných ohniskách emigrácie v Latinskej Amerike a v Ázii;
19. trvá na tom, že zasielanie prostriedkov do krajín pôvodu predstavuje pre imigrantov ťažkosti a spôsobuje im zvýšené náklady, a zdôrazňuje okrem iného nedostatok transparentnosti mimobankového systému; vyjadruje presvedčenie, že je potrebné zaviesť bezpečný systém, ktorý zaistí ochranu údajov odosielateľa a prijímateľa, čím sa podporí cielené zasielanie prostredníctvom presunov s jasnými pravidlami, keďže niektoré alternatívne systémy, ktoré imigranti využívajú, bývajú niekedy spojené so skutočnými systémami úžery;
20. žiada Komisiu, členské štáty a národné a medzinárodné finančné inštitúcie, aby zaviedli politiky, ktorých cieľom bude:
- podporovať a uľahčovať presuny prostriedkov migrantov, aby sa stali menej nákladnými, rýchlejšími a bezpečnejšími, aby boli migranti nabádaní na využívanie formálnych systémov na presun prostriedkov;
- rozšíriť prístup migrantov k finančným službám;
- nasmerovať návrat prostriedkov migrantov do vlasti na produktívne investície tým, že sa uľahčí prístupnosť pôžičiek pre mikrospoločnosti a pre MSP a že sa bude uvažovať o inovatívnych finančných produktoch, určených pre diaspóry, ako napríklad „Plán rozvojového sporenia“;
- zabezpečiť transparentnosť finančných transakcií vykonávaných prostredníctvom „neformálnych kanálov“, najmä sieťami typu hawala;
21. žiada Komisiu, aby vypracovala rámcový návrh nariadenia znižujúceho náklady a zvyšujúceho transparentnosť zasielania prostriedkov imigrantmi do krajín ich pôvodu; pripomína, že toto zasielanie prostriedkov predstavuje v poradí druhý zdroj externého financovania rozvojových krajín, pričom náklady na presun prostriedkov môžu predstavovať až 20 % z celkovej výšky týchto prostriedkov;
22. uznáva význam, ktorý majú MSP pri tvorbe pracovných miest a v prispievaní k rozvoju; nalieha na Komisiu, aby v spolupráci s Európskou investičnou bankou vypracovala programy, ktoré budú motivovať migrantov k vyšším investíciám do týchto podnikov;
23. žiada Komisiu a členské štáty, aby prostredníctvom pokrytia príjmových rozdielov vysoko kvalifikovaných migrantov, ktorí by sa mohli vrátiť do vlasti, alebo prostredníctvom zavedenia systémov dvojitého postu (double chaire) pre osoby z verejného sektoru z Juhu (pedagógovia, výskumníci, lekári) rozvíjali programy na mobilizovanie kvalifikovaných ľudí v diaspórach so zreteľom na rozvoj; žiada Komisiu, aby vypracovala štúdiu o skúsenostiach členských štátov v oblasti „double chaire“;
24. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili možné opatrenia na zabezpečenie prevodu dôchodkov a práv sociálneho zabezpečenia migrantov vracajúcich sa do svojich krajín pôvodu;
25. víta návrh Komisie na posúdenie opatrení týkajúcich sa prevodu nároku na dôchodok, uznávania kvalifikácií a fungovania mechanizmu na uľahčenie mobility výskumníkov a iných odborníkov, aby sa mohli, ak budú chcieť, vrátiť do ich krajiny pôvodu a úspešne sa do nej integrovať;
26. žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby podporovali okružnú alebo kyvadlovú migráciu tým, že:
- so súhlasom krajiny pôvodu sa zavedie politika a programy dočasnej migrácie, ako napríklad priznanie viacnásobných víz určitým osobám;
- vytvorí sa systém presunu vyplácania dôchodku a všetkých sociálnych dávok medzi krajinou pôvodu a cieľovou krajinou a zabezpečí sa, aby pracujúci mali skutočný prístup k týmto službám (menej než 25 % medzinárodných migrantov žije v krajinách viazaných dohodami tohto druhu);
27. víta návrh Komisie podporovať okružnú migráciu, v rámci ktorej sa migranti premiestňujú medzi krajinou svojho pôvodu a cieľovou krajinou; a tým poskytnúť znalosti a skúsenosti, ktoré získali, ich domovskej krajine; zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby okružnú migráciu sprevádzali integračné opatrenia uplatňujúce sa pri odchode alebo vstupe do krajiny; zdôrazňuje úlohu občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov v rámci tohto procesu;
28. víta aj návrhy Komisie týkajúce sa dialógu o záležitostiach súvisiacich s povoleniami k pobytu a pracovnými povoleniami a realizácie programov pre mobilitu migrujúcich pracovníkov, prostredníctvom ktorých sa prispôsobia zručnosti migrantov potrebám rozvojových krajín;
29. vyzýva verejnú moc na Severe i na Juhu, aby investovala do výchovy a vzdelávania občanov; opakuje, že podporuje cieľ „20/20“: 20 % verejnej pomoci Severu a 20 % z národných rozpočtov Juhu, ktoré by mali byť venované základným sociálnym službám;
30. vyzýva štáty Juhu, aby rozvíjali stratégie typu „vzdelávať a udržať si“, najmä prehodnotením profesionálnych odborov sociálneho charakteru a zdôrazňovaním situácie žien, ktoré sú často vystavené rodovej diskriminácii;
31. žiada Úniu, aby konkrétnym spôsobom začlenila do európskej agendy v oblasti rozvoja podporu práce v prijateľných podmienkach, najmä tým, že:
- do všetkých bilaterálnych dohôd podpísaných Úniou alebo jej členskými štátmi budú zahrnuté klauzuly o rešpekte základných noriem práce;
- sa zavedie nástroj kontroly („bilaterálni pozorovatelia“);
- podpora práce v prijateľných podmienkach sa stane základným prvkom deviateho MDG;
žiada však, aby Sever z tohto pojmu neurobil nástroj „netarifnej bariéry“ prístupu na jeho trhy;
32. žiada Európsku úniu a členské štáty, aby zaviedli politiky, ktoré by obmedzili negatívny hospodársky a sociálny vplyv úniku mozgov na krajiny Juhu tým, že:
- sa odborné vzdelávanie preorientuje na tie sektory, ktoré trpia nedostatkom pracovnej sily;
- sa budú financovať programy spoločných investícií medzi partnermi zo Severu a z Juhu pre tie krajiny a sektory, ktoré v mimoriadnej miere trpia únikom mozgov;
33. odporúča prijať „európsky kódex správania“, ako aj národné kódexy v členských štátoch slúžiace ako rámec pri prijímaní do zamestnania;
34. vyjadruje spokojnosť so zámerom Komisie navrhnúť osobitný program ako odpoveď na krízu ľudských zdrojov v zdravotníckom sektore v Afrike;
35. víta plán na vytvorenie komplexného a koherentného prístupu k etickému prijímaniu pracovníkov najmä v odvetviach obzvlášť citlivých na únik mozgov;
36. víta závery predsedníctva Európskej rady z 15. – 16. decembra 2005, ktoré sa týkajú globálneho prístupu k otázke migrácie a nedávne návrhy Komisie, ktoré sa vzťahujú na problematiku úniku mozgov, peňažných prevodov, diaspór, dočasnej/okružnej migrácie, práva na sociálne zabezpečenie, víz na viacnásobný vstup atď.
37. zdôrazňuje, že „obeh“ mozgov predstavuje výrazný prvok posilnenia pozitívneho príspevku migrácie k rozvoju, pričom si uvedomuje, že rozvojové krajiny sa v plnej miere zúčastňujú na výmene kompetencií na svetovom trhu práce; odporúča Komisii a členským štátom, aby sa rozhodne angažovali v tomto smerovaní a navrhli opatrenia s cieľom:
- na základe súčasných skúseností v Únii podporiť dočasné a virtuálne návraty;
- povzbudzovať inštitucionálne partnerstvá medzi rozvojovými krajinami a členskými štátmi Európskej únie (výskumné ústavy, univerzity, nemocnice);
- podporiť vzájomné uznávanie diplomov;
38. domnieva sa, že skutočnosť, že určité odborné a/alebo akademické vzdelanie pracovníkov z tretích krajín je uznávané len s ťažkosťami, alebo vôbec nie je uznávané, môže takýmto pracovníkom sťažiť rovnocenný vstup na pracovný trh členských štátov EÚ; domnieva sa tiež, že migranti by mali mať prístup k vzdelávacím programom zatiaľ čo budú zamestnaní v EÚ, aby si mohli rozvíjať svoje odborné znalosti;
39. vyzýva Komisiu, aby navrhla iniciatívy na uľahčenie uznávania odbornej kvalifikácie a zaviedla minimálne normy pre vytvorenie európskeho systému uznávania zahraničných diplomov;
40. žiada, aby bolo viac brané do úvahy osobitné postavenie žien pri migrácii a rozvoji, najmä aby:
- rodová dimenzia bola začlenená do všetkých programov a projektov rozvoja a spoločného rozvoja, ktoré sú spojené s otázkou migrácie;
- ženy a ženské združenia boli prvým adresátom opatrení smerujúcich k uvedomeniu si zodpovednosti zo strany diaspóry a aby boli ich projekty finančne podporené;
- boli v krajinách pôvodu vedené informačné kampane o podmienkach legálnej imigrácie, o právach týchto imigrantov a o rizikách, ktorým sú vystavení nelegálni imigranti, ako obchodovanie s ľuďmi, násiliu a sexuálne vykorisťovanie;
41. vyzýva členské štáty, aby posilnili prostriedky, ktoré by umožnili pracujúcim migrantkám dosiahnuť sociálno-politickú, ekonomickú a psychologickú emancipáciu, najmä vo vzťahu k ich rodinám a získať poznatky potrebné pre ich skutočnú integráciu v prostredí hostiteľskej krajiny, a ktoré by zabezpečili práva, postavenie a úlohu migrujúcich pracujúcich žien prostredníctvom posilnenia úlohy mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa rodovou problematikou a sietí migrujúcich žien;
42. vyzýva členské štáty, aby dozerali na uplatňovanie zásady nediskriminovania v etape vstupovania na jednotný trh práce a pri účasti migrujúcich žien na ňom a aby zabezpečili dodržiavanie ich základných sociálnych a ekonomických práv, zvlášť rovnosť miezd;
43. vyzýva členské štáty, aby venovali zvláštnu pozornosť deťom migrujúcich žien, aby im zabezpečili vysokú mieru ochrany a bezproblémový prístup k zdravotníckej starostlivosti a vzdelaniu;
44. podporuje návrh vyhlásenia a akčného plánu z Bruselu prijatých 13. apríla 2006 ministrami krajín AKT poverenými otázkami azylu, migrácie a mobility, v ktorých žiadajú vytvorenie virtuálneho strediska pre migrácie krajín AKT, aby bolo možné zhromaždiť úplné a nezávislé informácie na rozvoj riešení problémov migrácie krajinami AKT;
45. vyjadruje radosť nad zavedením migračných výhod v rámci AKT-EÚ, ktoré by sa malo uskutočniť do konca roku 2006; žiada však Komisiu, aby objasnila svoje ciele a zaručila, aby tento nástroj skutočne sledoval rozvojové ciele;
46. spochybňuje vhodnosť a účinnosť dohôd o návrate osôb a klauzúl, ktorých cieľom je spájať finančnú a technickú pomoc s „výkonmi“ tretích krajín pri návrate osôb; zdôrazňuje, že táto politika typu „niečo za niečo“ môže ochudobniť krajiny, z ktorých migranti pochádzajú;
47. žiada Komisiu, aby navrhla opatrenia s cieľom posilniť možnosti štátov Juhu viesť autonómnu migračnú politiku v rámci európskych fondov, venovaných na oblasť migrácie alebo v rámci migračných výhod AKT-EÚ;
48. zdôrazňuje, že Africká únia a miestne africké organizácie môžu hrať významnú úlohu pri zvládaní ekonomickej migrácie v Afrike, napríklad prostredníctvom uzatvárania zmlúv o spolupráci na spoločnom rozvoji medzi Európskou úniou a krajinami pôvodu migrantov a v rámci bilaterálnych a multilaterálnych dohovorov obsahujúcich klauzuly o dodržiavaní ľudských práv a štandardov MOP, a domnieva sa, že Európska únia by mala podporiť iniciatívy v tomto smere;
49. domnieva sa, že partnerstvo AKT-EÚ na základe článku 13 Dohody z Cotonou ponúka privilegovaný rámec pre nájdenie odpovedí na otázku migrácie; žiada Komisiu, aby do prebiehajúcich rokovaní o dohodách o ekonomickom partnerstve, alebo do prípadných rokovaní o dohodách o návrate osôb zaradila nasledujúce ciele:
- rovnosť v zaobchádzaní, čo sa týka sociálneho zabezpečenia pre občanov krajín AKT, o ktorej hovoril už Dohovor z Lomé, ktorá však zostala iba na papieri,
- zjednodušenie prístupu ku krátkodobým vízam pre občanov krajín AKT a priaznivejšie pravidlá v oblasti mobility pracovnej sily viazanej na určitý čas,
- zavedenie informačného programu v krajinách AKT určeného pre kandidátov na migráciu do Únie;
50. žiada Komisiu, aby spoločne s dotknutými štátmi vypracovala stratégiu zameranú na podporu cieľových krajín a tranzitných krajín, ktoré sú vystavené silným migračným prúdom a zaoberala sa akčnými programami určenými pre migrantov v identifikovaných „migračných oblastiach“ a tranzitných zónach a zamerala sa pritom na najzraniteľnejšie skupiny (ženy, opustené maloleté osoby) a na nasledovné ciele:
– pomôcť obyvateľstvu stať sa samostatným a realizovať sa inak než mobilitou,
– zlepšiť životné podmienky migrantov počas tranzitu, zvlášť v krajinách Sahelu (informačné strediská, strediská na pomoc cudzím migrantom),
– navrhnúť preventívne akcie a akcie na liečbu sexuálne prenosných chorôb (SPCH) a AIDS v migračných bodoch a trasách vzhľadom na väzbu, ktorá existuje medzi šírením SPCH a pohybom jednotlivcov;
51. žiada, aby sa tieto akčné programy zamerali hlavne na analýzu vplyvu migrácie a vyhostenia na psychiku, ako aj na podporu a psychologickú starostlivosť o ženy a deti, ktoré trpia týmto negatívnym vplyvom;
52. žiada Úniu, aby podporila iniciatívy medzinárodného spoločenstva, ktorých cieľom je jasné definovanie pojmov politického, ekonomického a environmentálneho utečenca a aby každej kategórii poskytla náležitú ochranu a pomoc; domnieva sa, že premiestnené osoby by mali požívať ochranu v rovnakom rozsahu, aký má ochrana utečencov podľa Dohovoru o právnom postavení utečencov z 28. júla 1951; žiada členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby dozerali na dodržiavanie „základných princípov vnútorného premiestňovania“ Spojených národov a odporúča prijať tieto normy ochrany premiestnených osôb vo forme medzinárodného dohovoru;
53. vyjadruje znepokojenie nad finančnými ťažkosťami, s ktorými je konfrontovaná UNHCR; domnieva sa, že Komisia by mala posilniť svoju finančnú podporu projektov, realizovaných UNHCR a že Európska únia, ktorá je hlavným prispievateľom do rozpočtu UNHCR, by mala vyvíjať tlak na ostatných darcov, aby UNHCR mala prostriedky na plnenie svojho poslania za čo najlepších podmienok;
54. žiada Komisiu, aby rozvíjala partnerské projekty s UNHCR a s dotknutými krajinami alebo regionálnymi organizáciami pri:
– operáciách dobrovoľnej repatriácie utečencov a premiestnených osôb,
– zavádzaní sprievodných štruktúr pomoci pri opätovnom usadení sa týchto skupín obyvateľstva;
55. odporúča krajinám tranzitu a pôvodu, aby sa aktívne zapojili do nového prístupu k migrácii a rozvoju;
56. vyzýva Komisiu, aby začala dialóg s krajinami pôvodu a aby ich požiadala o zákaz praktík, ktoré sú v rozpore s ľudskými právami, ako zmrzačovanie genitálií žien, nútené manželstvá, polygamia a rozvod bez vzájomného súhlasu;
57. vyzýva Komisiu, aby pristúpila ku kvantitatívnemu a kvalitatívnemu hodnoteniu výdavkov a programov rozvojovej pomoci v tretích krajinách, ako aj k vyhodnoteniu ich výsledkov v otázke zlepšenia postavenia ženy v krajinách pôvodu migrantov;
58. vyzýva členské štáty, aby v osobitnej miere vzali do úvahy dôsledky, aké môže mať presídľovanie vyplývajúce z konfliktov na sociálnu, fyzickú a psychickú situáciu migrujúcich žien , ktorým v dôsledku ich neistej situácie vo väčšej miere hrozí, že sa stanú obeťami rôznych druhov násilia;
59. žiada členské štáty a Európsku úniu, aby zaručili, že migrujúce ženy, ktoré sa stali obeťami násilia, budú v plnej miere informované o svojich právach, budú mať skutočný prístup k právnej pomoci, budú môcť požiadať o oficiálny nezávislý štatút a dostanú povolenie k pobytu a pracovné povolenie;
60. vyzýva Komisiu a Radu, aby prostredníctvom miestnych zástupcov a veľvyslanectiev, systematicky informovali ženy, ktoré chcú emigrovať do EÚ, o podmienkach spojených s legálnou imigráciou, o ich právach a povinnostiach a o základných princípoch a hodnotách, ktorými sa riadia európske spoločnosti;
61. vyzýva preto členské štáty, aby vypracovali špecifické rozvojové politiky a programy na zabezpečenie zdravotnej, sociálnej a psychologickej starostlivosti pre ženy, ktoré sú obeťami presídľovania v dôsledku konfliktov a iné migrujúce ženy, ktoré trpia duševnými, fyzickými a sociálnymi dôsledkami presídlenia;
62. trvá na dôležitosti výmeny správnych postupov medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a tretími, najmä rozvojovými krajinami;
63. ľutuje, že Komisia vo svojom oznámení, nazvanom „Súvislosti medzi migráciou a rozvojom: niekoľko konkrétnych smerov“ nezobrala do úvahy rodovú dimenziu; navrhuje, aby pred prijatím akýchkoľvek opatrení v oblasti imigračnej politiky bola vytvorená medziinštitucionálna pracovná skupina na vysokej úrovni, ktorej úlohou by bolo dozerať na vývoj imigračnej politiky Spoločenstva z rodového hľadiska a pripraviť nástroje na hodnotenie jej vplyvu v súvislosti s rodom;
64. žiada Radu a Komisiu, aby v oblasti imigračnej politiky prijali usmernenia, ako aj konkrétne a rodovo cielené európske ciele a indikátory vrátane osvetových aktivít na národnej úrovni, ktoré zabezpečia zahrnutie rodovej perspektívy do imigračnej politiky a pravidelné hodnotenie politík z hľadiska rodových otázok;
65. žiada Radu, Komisiu a členské štáty, aby vytvorili právny rámec, ktorý zabezpečí migrujúcim ženám právo byť držiteľkami vlastného pasu a povolenia k pobytu a ktorý umožní považovať každú osobu, ktorá by im tieto doklady zhabala, za trestnoprávne zodpovednú;
66. vyzýva Komisiu a členské štáty na zintenzívnenie dialógu s krajinami pôvodu migrujúcich žien s cieľom podporiť dodržiavanie práv žien a rodovú rovnosť, ako aj boj proti chudobe a ekonomickej závislosti žien;
67. zdôrazňuje, že migrácia a integrácia sú úzko spojené a že ak má byť migrácia úspešná a prospešná pre všetky zúčastnené strany, stratégie týkajúce sa migrácie musia byť doplnené komplexnými široko spektrálnymi integračnými stratégiami;
68. vyjadruje ľútosť nad chýbajúcim pokrokom v oblasti začleňovania od summitu v Tampere v roku 1999 a domnieva sa, že Európska únia musí teraz prebrať svoju zodpovednosť v tejto oblasti; v tomto ohľade vyjadruje radosť zo zavedenia Európskeho fondu na začlenenie občanov tretích krajín; vyjadruje sa za urýchlené vytvorenie európskeho strediska migrácie, aby úsilie Európskej únie a členských štátov v oblasti začleňovania nabralo novú rýchlosť;
69. zdôrazňuje, že migranti predstavujú pre hostiteľskú krajinu bohatstvo a trvá na tom, aby bola ich úloha väčšmi uznaná a posilnená; trvá na tom, že európski občania rovnako ako migrujúci pracovníci majú práva a povinnosti, ktoré musia byť vždy dodržiavané;
70. vyzýva členské štáty, aby z týchto pozitívnych aspektov urobili prvky ich národných informačných kampaní;
71. vyzýva členské štáty, aby prijali spravodlivý a transparentný postup, ktorý by uľahčoval prístup migrantov k zamestnaniu so zabezpečenými dôstojnými pracovnými, hygienickými a bezpečnostnými podmienkami a podmienkami prijímania do zamestnania;
72. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali rôzne programy výmeny mládeže, aby realizovali iniciatívy v rámci 7. rámcového programu pre výskum a podporovali bližšie vzťahy s príslušnými tretími krajinami v oblasti kultúry a vzdelávania a posilnili tým spoluprácu vzdelávacích zariadení v EÚ a v rozvojových krajinách a opatrenia týkajúce sa opätovného začlenenia;
73. vyzýva Komisiu spolu s členskými štátmi, aby podporila a rozvinula programy výmeny študentov a mladých absolventov vysokých škôl z rozvojových krajín, ktoré ako v prípade programov s dobrými výsledkami, akými sú Erasmus, Erasmus Mundus, Comenius, Sokrates a Leonardo da Vinci, pomôžu zabezpečiť dosiahnutie cieľov v oblasti dočasnej migrácie a umožnia prenos teórií a optimálnych postupov študentom a absolventom vysokých škôl v krajinách pôvodu;
74. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili nefinančný, sociálno-profesionálny rozmer v rámci svojho prínosu k rozvoju tým že zhodnotia úlohu mladých ľudí, podporia oblasť integrácie, občianskych práv a povinností a spoja príslušné zúčastnené strany v oblasti ekonomickej migrácie, napr. mimovládne organizácie a sociálnych partnerov v krajinách pôvodu a určenia;
75. vyzýva Európsku úniu a členské štáty, aby sa vo svojich vzťahoch s tretími krajinami nezaoberali otázkou migrácie ako predĺženia svojich reštriktívnych migračných politík; vyslovuje sa proti akejkoľvek „externalizácii“ migračnej politiky Únie a členských štátov, ktorá je založená na presunutí zodpovednosti za otázky spojené s migráciou výlučne na krajiny Juhu;
76. upozorňuje tiež na to, že riadenie migračných tokov by nemalo byť podmienkou uzatvorenia žiadnej asociačnej dohody;
77. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby predložili praktické návrhy na podporu prístupu k legálnym postupom migrácie, ktoré umožnia bojovať s nelegálnym trhom práce a zneužívaniu, ktorému sú migrujúci pracovníci vystavení;
78. vyzýva členské štáty, aby zaviedli skutočnú politiku prijímania migrantov založenú na rešpektovaní ľudských práv a medzinárodného práva;
79. nabáda všetky členské štáty Únie, aby ratifikovali Medzinárodný dohovor o ochrane práv migrantov a aby v plnej miere dodržiavali svoje medzinárodné záväzky v oblasti ochrany migrantov a ich rodín;
80. konštatuje zvýšené zneužívanie migrujúcich pracovníkov a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili presadzovanie celoeurópskych a vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti zamestnávania a aby poskytli migrujúcim pracovníkom právnu a osobnú ochranu proti zneužívaniu a využívaniu;
81. žiada Úniu a členské štáty, aby postupovali smerom k „zblíženiu štatútov“ cudzincov žijúcich legálne v Európskej únii a pôvodných občanov členských štátov a poskytnúť im maximálnu úroveň právnej istoty, aby tak napredovali v plnení cieľa, ktorým je zavedenie európskeho občianstva otvoreného aj pre občanov pochádzajúcich z krajín mimo Spoločenstva;
82. uznáva veľký význam zabezpečenia aspoň minimálnej úrovne práv občanov tretích krajín na celom území Únie; víta zámer poskytnúť rovnaký priestor všetkým imigrantom pri získavaní prístupu na pracovný trh EÚ;
83. víta plán na vytvorenie spravodlivého a transparentného postupu prijímania a udelenia práv sezónnym pracovníkom; verí, že náležitá pozornosť by sa mala venovať migrantom s čiastočnou alebo nízkou kvalifikáciou; považuje za dôležité chrániť túto mimoriadne zraniteľnú skupinu pracovníkov pred diskrimináciou a zneužívaním;
84. žiada členské štáty, aby manželke a deťom hlavného držiteľa právneho štatútu zabezpečili po prijatí žiadosti o zjednotenie rodiny samostatný štatút a pracovné povolenia, aby boli v plnej miere chránené ich práva a aby sa uľahčila ich integrácia do spoločnosti;
85. žiada členské štáty, aby zvážili vymenovanie „privilegovaného partnera“ (ombudsmana) na národnej alebo miestnej úrovni, ktorý by sa zaoberal žiadosťami alebo sťažnosťami imigrantov na ich pracovné podmienky, právnu istotu alebo diskriminujúce zaobchádzanie, a žiada Komisiu, aby preštudovala dobrú národnú a regionálnu prax členských štátov v tejto oblasti;
86. vyjadruje ľútosť nad tým, že nie sú uznávané väzby, ktoré existujú medzi obchodovaním s ľuďmi a migráciou; konštatuje, že množstvo žien, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi, nemá prístup k žiadnej právnej a sociálnej ochrane; žiada Komisiu a členské štáty, aby sa sústredili na stratégie boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ktoré sa budú týkať prevencie a ochrany obetí; vyzýva členské štáty, aby týmto ženám vydávali povolenia k dlhodobému pobytu;
87. žiada Komisiu a Radu, aby sa boj proti obchodovaniu s ľuďmi spojený s migráciou stal jednou z priorít Európskej únie a aby naň boli vyčlenené potrebné finančné prostriedky; domnieva sa, že pripravovaný akčný plán by mal odrážať túto prioritu, mal by priznávať osobitný význam najväčšmi zraniteľným osobám, najmä ženám a neplnoletým, a mal by trvať na potrebe spolupráce s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami;
88. predpokladá, že Komisia nebude v rámci prijímania opatrení proti organizovanému obchodovaniu s ľuďmi z rozvojových krajín kriminalizovať obete, ale že sa zameria na trestanie páchateľov; poznamenáva, že veľa žien, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi, nemá prístup k právnej ani sociálnej ochrane, vyzýva členské štáty, aby zaručili týmto ženám možnosť dlhodobého pobytu;
89. žiada Radu, aby začlenila odporúčania z tohto uznesenia do pripravovaného spoločného stanoviska so zreteľom na dialóg na vysokej úrovni o medzinárodnej migrácii a rozvoji, ktorý organizujú Spojené národy v septembri 2006;
90. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam členských štátov EÚ a krajín AKT, Rade AKT-EÚ a Spoločnému parlamentnému zhromaždeniu AKT-EÚ.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Cieľom tejto iniciačnej správy je analyzovať súvislosť medzi medzinárodnou migráciou a rozvojom a na základe tejto súvislosti formulovať odporúčania pre politiku spolupráce a rozvoja Európskej únie.
Dnes, na začiatku 21. storočia je vo svete 175 miliónov utečencov (3 % svetovej populácie).
V priebehu 40 rokov sa tento počet takmer strojnásobil.
40 % migrantov žije v rozvojových krajinách.
Dôvody na migráciu sú rozmanité.
Rozhodujúcimi faktormi zostáva demografická situácia a chudoba.
Dejinné vzťahy národov, kultúrne väzby, jazyková príbuznosť alebo protidemokratické režimy sú takisto významnými faktormi migračnej dynamiky.
Európska únia má dôležitú rolu v tom, aby sa migrácia stala hybnou pákou rozvoja.
Táto správa je koncipovaná ako „balík nástrojov“, z ktorého si Únia môže vybrať, aby mohla sledovať uvedený cieľ.
Pre dva dôvody však správa nemôže byť vyčerpávajúca.
- Jej cieľom nie je hodnotiť migračnú politiku EÚ a jej členských štátov.
- Pokiaľ ide o dimenziu rozvoja, správa netvrdí, že vyčerpáva túto rozsiahlu tému; niektoré úvahy a odporúčania možno iba načrtnúť a budú musieť byť rozvinuté v budúcnosti.
I) Otázka migrácie: výzva pre politiku spolupráce EÚ
A – Nový prístup
Migračná politika Únie je založená na dvoch ilúziách.
Ilúzia, že hranice môžeme urobiť nepriepustnými.
EÚ a jej členské štáty sa vo svojich vzťahoch s tretími krajinami zaoberajú otázkou migrácie iba ako predĺženia svojich reštriktívnych migračných politík.
Z toho vychádzajúca vízia je v prvom rade defenzívna a zameraná na bezpečnosť, vďaka čomu je celá zodpovednosť položená na pleciach štátov Juhu („externalizácia“ našej migračnej politiky).
Táto otázka nie je predmetom tejto správy.
Spravodajca by však chcel zdôrazniť, že jedine prevrátenie tejto logiky umožní EÚ hrať rolu pri využití súvislosti medzi migráciou a rozvojom.
Ilúzia, že migrácia je úplne vysvetliteľná chudobou .
V rozpore so všeobecne rozšíreným názorom platí, že rozvoj vedie v prvej fáze skôr k zintenzívneniu migrácie než k jej spomaleniu.
Zvýšenie poskytovanej pomoci teda nie je jedinou možnou odpoveďou.
Je nevyhnutné, no samo nestačí.
Európska únia teda musí revidovať svoj prístup.
Jej prístup musí byť založený na inovačných nástrojoch, aby sa uznala a podporila úloha migrantov v boji proti chudobe a v prospech rozvoja.
Musíme prejsť od koncepcie typu „vyšší rozvoj, nižšia migrácia“ ku koncepcii „lepší prístup k migrácii pre vyšší rozvoj“.
Prístup EÚ sa takisto musí väčšmi sústrediť na Afriku a na vzťahy Juh-Juh.
Africká Únia urobila pod vedením predsedu Africkej komisie A. Konarého z migrácie kľúčovú tému svojej činnosti.
EÚ musí z otázky migrácie urobiť jeden z hlavných bodov agendy a politického dialógu medzi Európou a Afrikou .
B – Nové nástroje
Únia v posledných mesiacoch usilovne analyzovala otázku migrácie a rozvoja.
Dodnes však nemá k dispozícii žiaden nástroj na sledovanie svojich cieľov.
1 – Predbežná podmienka:
Dodržiavať politické záväzky, ktoré EÚ prijala v roku 2005 v oblasti podpory rozvoja (0,7 % HDP do roku 2015, zdvojnásobenie pomoci Afrike do roku 2010).
2 – Dva ciele:
a) Zahrnúť otázku migrácie a jej vplyvu na rozvoj do MDG
Otázka migrácie sa totiž nachádza medzi riadkami všetkých MDG, no žiaden o nej explicitne nehovorí.
b) Umiestniť otázku migrácie do stredu partnerstva AKT-EÚ.
Na základe článku 13 Dohody z Cotonou treba iniciatívy týkajúce sa migrácií začleniť do prebiehajúcich rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve.
Migračná výhoda AKT-EÚ , ktorá má byť zavedená do konca roka 2006 a má mať k dispozícii 25 miliónov EUR, má umožniť posilnenie kapacít krajín AKT v oblasti migrácie.
3 – Dva prioritné nástroje:
a) Zvláštny fond , spravovaný dostatočne pružným a reaktívnym spôsobom a financujúci aktivity v oblasti spoločného rozvoja.
EÚ má v súčasnosti k dispozícii program AENEAS, ktorý je však široko využívaný na aktivity na ochranu hraníc a na štúdie, ktorých význam je niekedy skutočne pochybný.
Tento program, podobne ako ten, ktorý bude po ňom nasledovať v roku 2007, musí byť skutočne daný do služieb stratégie posilnenia príspevku migrácie na rozvoji, zvlášť prostredníctvom financovania mikroprojektov spoločného rozvoja.
b) Garančný fond , zabezpečujúci pokračovanie v mikroprojektoch migrantov a maximalizovanie ich vplyvu na rozvoj.
Otázka garancie je základná.
Tento nástroj, potrebný na to, aby sme prešli na ďalšiu úroveň a aby sme malým podnikateľom umožnili rozvíjať ich aktivity a vytvárať MSP, vo všetkých súčasných štruktúrach chýba.
II) Migranti v službách rozvoja krajiny ich pôvodu
A – Podporovať spoločný rozvoj a dať mu priestor v európskych dokumentoch
Spoločný rozvoj sa definuje ako zhodnotenie potenciálu spoločenstiev migrantov usadených v bohatých krajinách pri rozvoji krajiny ich pôvodu.
Jeho poslaním je, aby sa migrácia vďaka vzájomnej pomoci medzi národmi transformovala na hybný impulz pre rozvoj.
B – Podporovať presuny prostriedkov
Prostriedky zaslané do krajín pôvodu (232 miliárd dolárov v roku 2005, z ktorých bolo 167 zaslaných do rozvojových krajín) výrazne prekračujú verejnú rozvojovú pomoc, pričom neberieme do úvahy neformálne zasielané prostriedky, odhadované na prinajmenej 50 % oficiálne udávaného čísla.
Tieto prostriedky slúžia väčšinou na spotrebu pre rodiny, mnohokrát na to, aby rodina nezomrela od hladu.
Iba malá časť z takto presunutých prostriedkov slúži na investície.
Politika EÚ by mala maximalizovať príspevok týchto prostriedkov na rozvoj pôvodnej krajiny prostredníctvom:
- podpory a zjednodušenia presunov prostriedkov migrantov;
- rozšírenia prístupu migrantov k finančným službám;
- nasmerovania prostriedkov migrantov, ktoré sa vrátili do vlasti, na produktívne investície.
C – Prevencia úniku mozgov a zmiernenie jeho negatívneho dopadu na rozvoj
Migrácia je pre mnoho krajín Juhu synonymom odchodu najvzdelanejších a najpodnikavejších občanov.
Tento „únik mozgov“ pripravuje krajiny Juhu o príjmy a zabraňuje „návratnosti investícií“, venovaných na odborné vzdelávanie.
Čo je vážnejšie, ak sa migrácia týka pracovníkov zo sektorov zdravotníctva alebo školstva, poškodzuje zabezpečenie a kvalitu základných služieb v krajinách Juhu.
Závažnosť krízy systémov zdravotníctva afrických krajín si vyžaduje naliehavú a konkrétnu odpoveď.
V krajinách Juhu je potrebné zaviesť stratégie typu „vzdelávať a udržať si“.
Na Severe treba v rámci európskych a národných „kódexov správania“ prijať opatrenia, ktoré budú dodržiavané pri prijímaní pracovníkov z Juhu.
Hlavným cieľom by mala byť podpora „obehu mozgov“, aby sa vyrovnal negatívny vplyv ich „úniku“.
Jednou z najsľubnejších ciest v tomto smere sa ukazuje mechanizmus dvojitého postu (doubles chaires), ktoré by mali výskumníkom, pedagógom, zástupcom zdravotníckeho personálu z Juhu umožniť, aby polovicu svojho času venovali niektorému zariadeniu vo svojej pôvodnej krajine.
D – Prispôsobiť migračnú politiku potrebám rozvoja
Cieľom je podporiť okružnú alebo „kyvadlovú“ migráciu, ktorá predstavuje najvýznamnejší príspevok k rozvoju hostiteľských a východiskových krajín.
III) Prístup k migráciám typu Juh-Juh.
A – Posilniť možnosti krajín Juhu pri budovaní ich vlastnej migračnej politiky
Treba uznať právo krajín Juhu na vlastnú migračnú politiku, ktorá nebude nástrojom migračnej politiky diktovanej Severom a podporiť možnosti krajín Juhu v tejto oblasti.
B – Podporiť iniciatívy regionálnych organizácií
V priestore oficiálneho voľného pohybu (typu ECOWAS) je potrebné platiť za prekročenie hraníc.
AÚ a regionálne africké organizácie môžu zohrať veľmi významnú rolu pri zvládaní ekonomickej migrácie v Afrike, napríklad prostredníctvom uzatvárania potrebných bilaterálnych a multilaterálnych zmlúv, obsahujúcich klauzuly o dodržiavaní ľudských práv a noriem MOP.
C – Spustiť regionálne „Marshallove miniplány“ v hlavných zónach emigrácie v Afrike
Účinnosť boja proti nezákonnému prisťahovalectvu by mohla byť oživená v rámci integrálneho regionálneho prístupu, ktorý by sa sústredil na niektoré kľúčové zóny.
D – Vyvíjať aktivity zamerané na migračné oblasti a tranzitné zóny migrantov
Je užitočné identifikovať „migračné oblasti“, ktoré sú zároveň priestormi možného zásahu.
Migračné oblasti môžu byť definované ako miesta konvergencie alebo divergencie prúdov dobrovoľných migrantov.
Môže ísť o štáty (Gabon, Nigéria, Pobrežie Slonoviny, Južná Afrika alebo Líbya), veľké mestá (Dakar, Akkra, Cotonou, Duala, Nairobi,...) s modernými dopravnými a komunikačnými prostriedkami, o hostiteľské, východiskové alebo tranzitné oblasti, kde sa objavila veľmi aktívna migračná trasa (oblasť Severného Sahelu).
Cieľom týchto aktivít by mala byť podpora najzraniteľnejších skupín migrantov (žien, opustených maloletých osôb), aby sa mohli osamostatniť a realizovať sa iným spôsobom než mobilitou.
E – Väčšmi brať do úvahy osobitnú rolu žien pri migrácii a rozvoji
Migračné politiky iba málo, alebo vôbec neberú do úvahy osobitnú rolu ženy.
Pritom takmer polovica medzinárodných migrantov (48,6 %) sú ženy.
Mnoho štúdií dokázalo, že vďaka podpore projektov riadených ženami možno docieliť ich optimálny príspevok k rozvoju.
Programy by mali najmä podporiť mestské banky a ženské sporiteľské združenia, ktoré preukázali svoj príspevok k rozvoju.
F – Investovať do vzdelania a odborného vzdelávania
Parlament už niekoľko rokov odporúča, aby 20 % rozvojových prostriedkov EÚ bolo venovaných na ciele vzdelávania a základného zdravotníctva.
Zďaleka sa tak však nedeje...
Čo sa týka krajín AKT, objem prostriedkov na vzdelávanie a zdravotníctvo v rámci ERF (4,98 % v roku 2004) je veľmi vzdialený od uvádzaného referenčného podielu prostriedkov.
G – Podpora „práce v prijateľných podmienkach“
EÚ ako svetový aktér by mala byť jedným z hlavných obhajcov agendy pre prácu v prijateľných podmienkach a náležitú odmenu za prácu pre všetkých. „Práca v prijateľných podmienkach“ má pre otázku migrácie dvojaký význam:
- na Severe, keďže bohaté krajiny by mali všetkým poskytnúť prácu v prijateľných podmienkach;
- na Juhu, pretože partnerstvo pre rozvoj zamerané na prácu v prijateľných podmienkach by umožnilo zasahovať do migrácie pri jej zrode.
IV) Osobitný problém utečencov a „premiestnených“ osôb
A – „Premiestnené osoby“: zabudnuté obete zabudnutých kríz...
V roku 2005 bolo vo svete 9,2 milióna utečencov a 25 miliónov osôb označovaných za „osoby premiestnené v rámci ich vlasti“ z dôvodu vojen alebo prenasledovania, pričom polovica z tohto počtu sa nachádzala v Afrike.
Milióny ďalších civilných obyvateľov sú vyháňané zo svojich domovov v dôsledku prírodných pohrôm, sucha, krízových situácií spojených s úbytkom lesov a s rozširovaním sa púšte.
O niekoľko rokov ich počet pravdepodobne dosiahne číslo 50 miliónov.
Súčasný režim ochrany utečencov neumožňuje poskytnúť pomoc týmto osobám, keďže zavádza neprípustnú hierarchizáciu obetí.
UNHCR zrátalo, že okrem 9,2 milióna utečencov, ktorým pomáha, pomáha tiež ďalším 5,6 milióna premiestnených osôb, na pomoc ktorým však nemá mandát.
EÚ musí podporiť UNHCR v jeho činnosti a vyvinúť tlak na medzinárodné spoločenstvo, aby objasnilo pojmy politického, ekonomického a environmentálneho utečenca a aby každá skupina dostala potrebnú ochranu a pomoc.
V bezprostrednej budúcnosti je nevyhnutne potrebné, aby bola ochrana venovaná na základe Dohovoru o utečencoch z roku 1951 utečencom rozšírená aj na premiestnené osoby.
B – V spolupráci s UNHCR a dotknutými krajinami alebo miestnymi organizáciami podporiť operácie dobrovoľného návratu do vlasti a usadenia utečencov a premiestnených osôb.
V) Migrácia, ľudské práva a dôstojnosť
Migranti sú prvými obeťami neistoty, ktorá má dva základné body: sociálne nerovnosti a diskriminácia, nerovnosti medzi krajinami a dominancia Severu nad Juhom.
A – Ochrana práv migrantov
Žiadny európsky štát dosiaľ neratifikoval najúplnejší nástroj na ochranu práv migrujúcich pracovníkov: Medzinárodný dohovor o ochrane práv migrantov, schválený 18. decembra 1990 Valným zhromaždením Organizácie Spojených národov, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 2003.
Európske štáty by to mali bezodkladne urobiť.
B – Podporiť integrovanie migrantov
Nedostatočnú angažovanosť EÚ v oblasti integrovania dokáže vystihnúť jediné číslo: od roku 1999 sa venovalo 15 miliónov EUR na integrovanie legálnych utečencov, čo predstavuje 0,5 EUR na imigranta...
Cieľom zostáva zavedenie európskeho občianstva otvoreného aj pre občanov pochádzajúcich z krajín mimo Spoločenstva („aktívne občianstvo“).
Zatiaľ je potrebné aspoň „zblížiť štatúty“ cudzincov, žijúcich v Európskej únii, a pôvodných občanov členských štátov a poskytnúť im maximálnu úroveň právnej istoty.
C – Boj proti nelegálnemu obchodovaniu, spojenému s migráciou
Uzatvorenie hraníc viedlo k vzniku ekonómie nelegálneho prekračovania hraníc, ktorá sa transformovala na mafiánske imigračné obchodovanie, obchodovanie s dokladmi a čiernou pracovnou silou.
EÚ by mala urobiť z boja proti obchodovaniu s ľuďmi spojenému s migráciou jednu zo svojich priorít.
Vo svojom akčnom pláne by Komisia mala venovať zvláštnu pozornosť najzraniteľnejším skupinám, zvlášť ženám a maloletým osobám, a mala by zdôrazniť potrebu spolupráce s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami.
8.5.2006
STANOVISKO Výboru pre zahraničné veci
pre Výbor pre rozvoj
o rozvoji a migrácii
( 2005/2244(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Ioannis Kasoulides
NÁVRHY
Výbor pre zahraničné veci žiada Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
1. víta závery predsedníctva Európskej rady z 15. – 16. decembra 2005, ktoré sa týkajú Globálneho prístupu k migrácii a nedávnych návrhov Komisie, ktoré sa vzťahujú k problematike úniku mozgov, peňažných prevodov, diaspór, dočasnej/okružnej migrácie, práva na sociálne zabezpečenie, víz na viacnásobný vstup atď.
2. odporúča krajinám tranzitu a pôvodu, aby sa aktívne zapojili do nového prístupu k migrácii a rozvoju;
3. podčiarkuje dôležitosť peňažných prevodov a zdôrazňuje potrebu nájsť spôsob, ako rýchlejšie, bezpečnejšie a lacnejšie prevádzať finančné prostriedky na príjemcov, čo by pomohlo podporiť produktívne investície v rozvojových krajinách;
4. uznáva význam diaspór v posilňovaní vzťahov medzi EÚ a krajinami pôvodu, najmä v oblasti migrácie; vyzýva na užšiu spoluprácu medzi inštitúciami v rozvojových krajinách a v členských štátoch EÚ vrátane spolupráce pri uskutočňovaní spoločných rozvojových projektov;
5. víta iniciatívy zvrátiť situáciu v oblasti úniku mozgov z niektorých krajín a špecializovaných odvetví a zmeniť ho na okružnú migráciu; žiada, aby sa podporilo budovanie vzájomnej spolupráce medzi EÚ a krajinami pôvodu, napríklad prostredníctvom inštitúcií a programov, ako je AENEAS;
6. žiada, aby bola uznaná dôležitá úloha žien pri migrácii a pri rozvoji spoločenstiev ich pôvodu, a vyzýva, aby všetky rozvojové a migračné programy a projekty vzali do úvahy aj hľadisko rodovej rovnosti;
7. podporuje začlenenie otázky migrácie do vonkajšej politiky EÚ podľa príkladu barcelonského procesu;
8. uznáva potrebu dohôd o spolupráci a návrate osôb medzi EÚ, krajinami pôvodu i tranzitu migrantov pri rešpektovaní všeobecných zásad ľudských práv a dobrého spravovania;
9. schvaľuje návrh Rady usporiadať v roku 2006 stretnutie na úrovni ministrov Euromed o otázke migrácie; víta aj európsko-africký samit o otázkach migrácie, ktorý sa má uskutočniť v Rabate v júli 2006 a na ktorom sa bude diskutovať o probléme prisťahovalcov z Magrebu a subsaharskej Afriky do Európy;
10. odporúča Rade, aby prijala príslušné opatrenia na zabezpečenie lepšej spolupráce a koordinácie medzi tými, ktorí sú zodpovední za migráciu a za rozvoj v každom členskom štáte.
POSTUP
Názov
Rozvoj a migrácia
Referenčné čísla
2005/2244(INI)
Gestorský výbor
DEVE
Výbor, ktorý predložil stanovisko
dátum oznámenia na schôdzi
AFET 15.12.2005
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Ioannis Kasoulides 25.1.2006
Prerokovanie vo výbore
20.4.2006
2.5.2006
Dátum prijatia
3.5.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
42
2
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Bastiaan Belder, André Brie, Elmar Brok, Simon Coveney, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Anna Ibrisagic, Toomas Hendrik Ilves, Ioannis Kasoulides, Bogdan Klich, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Cecilia Malmström, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Michel Rocard, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Antonio Tajani, Charles Tannock, Paavo Väyrynen, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Irena Belohorská, Árpád Duka-Zólyomi, Michl Ebner, Kinga Gál, Milan Horáček, Aloyzas Sakalas, Inger Segelström, Tatjana Ždanoka
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
21.3.2006
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci
pre Výbor pre rozvoj
o rozvoji a migrácii
( 2005/2244(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Ona Juknevičienė
NÁVRHY
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci žiada Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
1. zastáva názor, že jasná a dobre definovaná politika ekonomickej migrácie môže poskytnúť čiastočné, krátkodobé riešenie nedostatku pracovnej sily na pracovných trhoch v súvislosti s demografickými zmenami európskeho obyvateľstva; domnieva sa, že takáto politika nesmie zanedbávať zhodnotenie a využívanie zásob pracovnej sily na národných trhoch práce (štátnych príslušníkov a už usadených migrantov);
2. vyzýva členské štáty, aby prijali spravodlivý a transparentný postup, ktorý by uľahčoval prístup migrantov k zamestnaniu so zabezpečenými dôstojnými pracovnými, hygienickými a bezpečnostnými podmienkami a podmienkami prijímania do zamestnania;
3. zdôrazňuje, že migrácia a integrácia sú úzko spojené a že ak má byť migrácia úspešná a prospešná pre všetky zúčastnené strany, stratégie týkajúce sa migrácie musia byť doplnené komplexnými široko spektrálnymi integračnými stratégiami;
4. poznamenáva, že väčšina migrantov (bez ohľadu na ich oficiálny štatút) žije v mestách a že tieto mestá musia reagovať na výzvy súvisiace s migráciou a využiť každú príležitosť a používať pritom všetku právomoc a použiteľné zdroje; malo by sa to odzrkadliť vo všetkých migračných a rozvojových programoch a politikách vrátane programov ako AENEAS a EuropeAid;
5. uznáva, že fenomén úniku mozgov, pri ktorom dochádza k znižovaniu intelektuálnych, akademických a profesionálnych zdrojov tretích krajín v dôsledku migrácie do EÚ, má nepriaznivý vplyv na celkový rozvoj týchto krajín, pretože tým prichádzajú o svoje profesionálne zdroje; domnieva sa však, že by sa mala venovať pozornosť nečestným agentúram, ktoré zamestnávajú kvalifikovaných pracovníkov pod falošnou zámienkou; víta návrh Komisie podporovať okružnú migráciu, v rámci ktorej sa migranti premiestňujú medzi krajinou svojho pôvodu a cieľovou krajinou a tým poskytnúť znalosti a skúsenosti, ktoré získali, ich domovskej krajine; zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby okružnú migráciu sprevádzali integračné opatrenia týkajúce sa momentu odchodu a návratu migrantov; zdôrazňuje úlohu občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov v rámci tohto procesu; domnieva sa, že členské štáty, ktoré ťažia z migrácie , musia tiež prispievať na potreby vzdelávania v tretích krajinách; považuje za nevyhnutné, aby boli prijaté ustanovenia na zamedzenie nútenej migrácie, najmä so zreteľom na prevenciu, monitorovanie a obmedzenie obchodovania s ľuďmi;
6. víta aj návrhy Komisie týkajúce sa dialógu o záležitostiach súvisiacich s povoleniami k pobytu a pracovnými povoleniami a realizácie programov pre mobilitu migrujúcich pracovníkov, prostredníctvom ktorých sa prispôsobia zručnosti migrantov potrebám rozvojových krajín;
7. domnieva sa, že skutočnosť, že určité odborné a alebo akademické vzdelanie pracovníkov z tretích krajín je uznávané len s ťažkosťami, alebo vôbec nie je uznávané, môže takýmto pracovníkom sťažiť rovnocenný vstup na pracovný trh členských štátov EÚ; domnieva sa tiež, že migranti by mali mať prístup k vzdelávacím programom zatiaľ čo budú zamestnaní v EÚ, aby si mohli rozvíjať svoje odborné znalosti;
8. vyzýva Komisiu, aby bezodkladne začala viesť dialóg s vládami krajín pôvodu, aby sa schválili vyvážené právne predpisy a finančná a technická pomoc, ktoré umožnia migráciu a rozvoj odborných skúseností; vyzýva ju, aby v rámci tohto dialógu podporila v spolupráci s dotknutými krajinami prijímanie osobitných opatrení pre sektory, ktoré sú obzvlášť postihnuté únikom mozgov (napr. zdravotníctvo, všeobecné a odborné školstvo); nalieha na Komisiu, aby vypracovala programy prispôsobené pre každú krajinu, ktoré môžu priviesť ľudský, finančný, hospodársky a spoločenský kapitál späť do rozvojových krajín s cieľom posilniť demokratický rozvoj a rešpektovanie a dodržiavanie základných hodnôt;
9. konštatuje, že migranti môžu vo významnej miere prispieť k rozvoju svojej vlasti skúsenosťami získanými pri práci alebo štúdiu v EÚ, je však potrebné uznať, že by malo byť osobnou voľbou každého migranta, akým spôsobom prispeje na rozvoj svojej vlasti;
10. nazdáva sa, že peňažné prevody sú dôležitým zdrojom prílevu finančných prostriedkov do rozvojových krajín, a víta návrhy Komisie na zjednodušenie a zlacnenie prevodov, aby sa migrantom, ktorí chcú použiť časť svojich finančných prevodov na akúkoľvek formu investície podporujúcu rozvoj v ich vlasti, takéto možnosti ponúkli;
11. víta návrh Komisie na posúdenie opatrení týkajúcich sa prevodu nároku na dôchodok, uznávania kvalifikácií a fungovania mechanizmu na uľahčenie mobility výskumníkov a iných odborníkov, aby sa mohli, ak budú chcieť, vrátiť do ich krajiny pôvodu a úspešne sa do nej integrovať;
12. predpokladá, že Komisia nebude v rámci prijímania opatrení proti organizovanému obchodovaniu s ľuďmi z rozvojových krajín kriminalizovať obete, ale že sa zameria na trestanie vinníkov; poznamenáva, že veľa žien, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi, nemá prístup k právnej ani sociálnej ochrane; vyzýva členské štáty, aby zaručili týmto ženám možnosť dlhodobého pobytu;
13. konštatuje zvýšené zneužívanie migrujúcich pracovníkov a vyzýva členské štáty, aby zabezpečili presadzovanie celoeurópskych a vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti zamestnávania a aby poskytli migrujúcim pracovníkom právnu a osobnú ochranu proti zneužívaniu a využívaniu;
14. zdôrazňuje, že výskum a odborné vzdelávanie, ktorého sa v EÚ zúčastňujú prisťahovalci z rozvojových krajín, musí sprevádzať vytvorenie vhodných podmienok pre mladých podnikateľov, aby boli viac motivovaní investovať v krajinách ich pôvodu, aby sa zabezpečilo účinnejšie využitie finančných prevodov;
15. uznáva význam, ktorý majú MSP pri tvorbe pracovných miest a v prispievaní k rozvoju; nalieha na Komisiu, aby v spolupráci s Európskou investičnou bankou vypracovala programy, ktoré budú motivovať migrantov k vyšším investíciám do týchto podnikov;
16. uznáva, že je nevyhnutné podporovať mladých ľudí, aby si udržiavali určitý vzťah ku krajine svojho pôvodu a aby zostávali oddaní myšlienke rozvoja svojej vlasti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vypracovali rôzne programy výmeny mládeže, aby realizovali iniciatívy v rámci 7. rámcového programu pre výskum a podporovali bližšie vzťahy s príslušnými tretími krajinami v oblasti kultúry a vzdelávania a posilnili tým spoluprácu vzdelávacích zariadení v EÚ a v rozvojových krajinách a podporili opatrenia týkajúce sa opätovného začlenenia;
17. uznáva tiež, vzhľadom na najnovšie údaje, potrebu prehodnotiť reštriktívne opatrenia týkajúce sa voľného pohybu migrujúcich pracovníkov z nových členských štátov s cieľom lepšie využiť existujúcu pracovnú silu EÚ;
18. vyzýva Komisiu spolu s členskými štátmi, aby podporila a rozvinula programy výmeny študentov a mladých absolventov vysokých škôl z rozvojových krajín, ktoré tak, ako v prípade programov s dobrými výsledkami: Erasmus, Erasmus Mundus, Comenius, Sokrates a Leonardo da Vinci, pomôžu zabezpečiť dosiahnutie cieľov v oblasti dočasnej migrácie a umožnia prenos teórií a optimálnych postupov študentom a absolventom vysokých škôl v krajinách pôvodu;
19. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zlepšili nefinančný, sociálno-profesionálny rozmer v rámci svojho prínosu k rozvoju tým, že krajinám pomôžu lokalizovať ich diaspóry a vybudovať s nimi väzby, zhodnotia úlohu mladých ľudí, urobia pokroky v oblasti integrácie, občianskych práv a povinností a spoja príslušné zúčastnené strany v oblasti ekonomickej migrácie, napr. mimovládne organizácie a sociálnych partnerov v krajinách pôvodu a určenia;
D ôvodová správa
Európska únia čelí zložitým úlohám a jednou z tých najdôležitejších sú demografické zmeny.
V dôsledku starnutia populácie EÚ nebude vo veľmi blízkej budúcnosti schopná uspokojiť požiadavky vlastného trhu práce.
Preto je nevyhnutné vypracovať jasné a dobre definované stratégie a politiky , ktoré by pomohli predchádzať negatívnym hospodárskym a sociálnym dôsledkom, alebo ich aspoň zmierňovať.
Jednou z možností, ako reagovať na požiadavky trhu práce EÚ, je ekonomická migrácia, ktorá zahŕňa migráciu z rozvojových krajín do EÚ.
Hoci migračná politika bola vždy v pôsobnosti členských štátov, nastal čas riešiť tieto náročné úlohy na úrovni EÚ.
Je však potrebné poukázať na to, že ekonomická migrácia môže byť len dočasným riešením a musí byť prínosom nielen pre EÚ, ale aj pre krajinu pôvodu migrantov.
Aby sa obmedzili negatívne dôsledky úniku mozgov v rodných krajinách migrantov, a aby sa týmto krajinám pomohlo účinne využívať značné zisky, ktoré získavajú od vracajúcich sa migrantov, EÚ by mala podporovať rôzne opatrenia vrátane okružnej migrácie, bližších väzieb s diaspórou a podpory programov výmeny mládeže v oblasti kultúry a vzdelávania.
POSTUP
Názov
Rozvoj a migrácia
Referenčné čísla
2005/2244(INI)
Gestorský výbor
DEVE
Výbor, ktorý predložil stanovisko
dátum oznámenia na schôdzi
EMPL 15.12.2005
Rozšírená spolupráca - dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko
dátum menovania
Ona Juknevičienė 14.9.2005
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
22.2.2006
20.3.2006
Dátum prijatia pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
21.3.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+: 23
–: 1
0:18
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Proinsias De Rossa, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Roger Helmer, Stephen Hughes, Ona Juknevičienė, Jan Jerzy Kułakowski, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Jacek Protasiewicz, Kathy Sinnott, Jean Spautz, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Edit Bauer, Mihael Brejc, Françoise Castex, Dimitrios Papadimoulis, Lasse Lehtinen, Leopold Józef Rutowicz, Elisabeth Schroedter, Georgios Toussas, Tadeusz Zwiefka
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (k dispozícii iba v jednom jazyku)
...
4.5.2006
STANOVISKO Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci
pre Výbor pre rozvoj
o rozvoji a migrácii
( 2005/2244(INI) )
Spravodajkyňa:
Edit Bauer
NÁVRHY
Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci žiada Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
A. keďže integrácia migrantov je obojsmerný proces založený na vzájomných právach a zodpovedajúcich povinnostiach legálnych migrantov a hostiteľskej spoločnosti, cieľom ktorého je zabezpečiť účasť prisťahovalcov na živote spoločnosti,
1. domnieva sa, že prijímanie ekonomických migrantov môže byť prospešné pre všetky zúčastnené strany;
2. domnieva sa, že európska migračná a rozvojová politika by mal byť založená predovšetkým na princípoch solidarity s tretími krajinami a spoločného rozvoja s cieľom riešiť základné príčiny migrácie a najmä odstrániť chudobu;
3. víta všetky ďalšie opatrenia na zlepšenie migračnej politiky a zdôrazňuje potrebu komplexného prístupu, ktorý bude obsahovať jasnú víziu najdôležitejších krokov, ktoré je potrebné urobiť v oblasti migračnej politiky, namiesto podpory čiastkových opatrení na rozvoj tejto politiky;
4. vyzýva členské štáty, aby zaviedli skutočnú politiku prijímania migrantov založenú na rešpektovaní ľudských práv a medzinárodného práva;
5. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby predložili praktické návrhy na podporu prístupu k legálnym kanálom migrácie, ktoré umožnia bojovať s nelegálnym trhom práce a zneužívaniu, ktorému sú migrujúci pracovníci vystavení;
6. zdôrazňuje, že EÚ by mala efektívnejšie integrovať spoločné riadenie migračných tokov do svojich vzťahov s tretími krajinami a že asociačné dohody by mali odrážať záväzok oboch strán, že príjmu zodpovednosť v oblasti hraničných kontrol a riadenia migračných tokov; zdôrazňuje však, že sa tak musí stať na partnerskom základe a že Európska únia by v žiadnom prípade nemala tento problém odsunúť na hranice s tretími krajinami; upozorňuje tiež na to, že riadenie migračných tokov by nemalo byť podmienkou uzatvorenia žiadnej asociačnej dohody;
7. zdôrazňuje pozitívny vplyv aktívneho zapojenia migrantov do rozvoja ich krajiny pôvodu počas integrácie v krajine pobytu; vyjadruje presvedčenie, že prístup k partnerským vzťahom medzi Úniou a krajinami, z ktorých pochádzajú migranti by mal zahrnúť migračnú politiku; preto podporuje migrantov v tom, aby udržiavali a rozvíjali kontakty s ich krajinami pôvodu;
8. zdôrazňuje nutnosť efektívnej integrácie migrantov; je však presvedčený, že je potrebné uznať „dvojitú identitu“ migrantov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa vyhli pasci nútenej asimilácie; inak povedané, uznáva, že migranti by mali byť schopní zúčastňovať sa na ekonomickom, spoločenskom a občianskom živote hosťujúcej krajiny a zároveň by mali rešpektovať normy a hodnoty hosťujúcej spoločnosti a aktívne sa zúčastňovať na procese integrácie bez toho, aby sa vzdali vlastnej identity;
9. upozorňuje na potrebu maximalizovať vplyv spätnej a okružnej migrácie na rozvoj; podporuje posúdenie možných opatrení na zjednodušenie návratu bývalých migrantov do ich bývalej hostiteľskej krajiny alebo dokonca na vytvorenie mechanizmov a kanálov, ktoré by migrantom umožnili relatívne ľahký pohyb medzi ich krajinami pôvodu a cieľovými krajinami;
10. vyzýva Komisiu, aby navrhla iniciatívy na uľahčenie uznávania odbornej kvalifikácie a zaviedla minimálne normy pre vytvorenie európskeho systému uznávania zahraničných diplomov;
11. uznáva veľký význam zabezpečenia aspoň minimálnej úrovne práv občanov tretích krajín v Únii; preto podporuje zámer poskytnúť rovnaký priestor všetkým imigrantom pri získavaní prístupu na pracovný trh EÚ;
12. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili možnosť zavedenia starostlivo pripravených dočasných migračných programov ako nástroja na riešenie ekonomických potrieb krajín pôvodu a cieľových krajín;
13. podporuje plán na vytvorenie spravodlivého a transparentného postupu prijímania a udeľovania práv sezónnym pracovníkom; verí, že náležitá pozornosť by sa mala venovať migrantom s čiastočnou alebo nízkou kvalifikáciou; považuje za dôležité chrániť túto mimoriadne zraniteľnú skupinu pracovníkov pred diskrimináciou a zneužívaním;
14. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili možné opatrenia na zabezpečenie prevodu dôchodkov a práv sociálneho zabezpečenia migrantov vracajúcich sa do svojich krajín pôvodu;
15. podporuje myšlienku posúdenie možných opatrení, ktoré by urobili prevody peňazí migrantov rodinným príslušníkom v krajine pôvodu lacnejšie, rýchlejšie a bezpečnejšie; zdôrazňuje však veľký význam boja proti praniu špinavých peňazí a potrebu vyhnúť sa akejkoľvek možnosti podpory teroristických organizácií;
16. vyzýva Komisiu, aby posilnila opatrenia týkajúce sa finančných prevodov tak, aby boli v súlade s návrhom nariadenia ES o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov; zdôrazňuje, že formálne a zaznamenané prevody sú výhodnejšie než neformálne toky, pretože znižujú riziko zneužitia migrantov a príjemcov na skryté pranie špinavých peňazí;
17. víta plán rozvoja komplexného a koherentného prístupu k etickému prijímaniu pracovníkov najmä v odvetviach obzvlášť vystavených úniku mozgov;
POSTUP
Názov
Rozvoj a migrácia
Číslo postupu
2005/2244(INI)
Gestorský výbor
DEVE
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
LIBE 15.12.2005
Rozšírená spolupráca - dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Edit Bauer 4.10.2005
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
20.3.2006
4.5.2006
Dátum prijatia
4.5.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
-:
0:
28
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Edit Bauer, Johannes Blokland, Mario Borghezio, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Elly de Groen-Kouwenhoven, Ewa Klamt, Ole Krarup, Barbara Kudrycka, Henrik Lax, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Panayiotis Demetriou, Genowefa Grabowska, Luis Herrero-Tejedor, Sophia in 't Veld, Herbert Reul, Rainer Wieland
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
5.
5.
2006
STANOVISKO Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť
pre Výbor pre rozvoj
o rozvoji a migrácii
( 2005/2244(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Feleknas Uca
NÁVRHY
Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť žiada Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
– so zreteľom na svetový prieskum o úlohe žien pri rozvoji: ženy a medzinárodná migrácia, ktorý uskutočnila OSN v roku 2004,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2836/98 z 22. decembra 1998 o zahrnutí problematiky rovnosti pohlaví do rozvojovej spolupráce,
– so zreteľom na odporúčanie č. 151 MOP o migrujúcich pracovníkoch,
A. keďže ženy tvoria 51 % všetkých migrantov v rozvinutom svete a 46% v rozvojových krajinách
ILO: Preventing discrimination, exploitation and abuse of women migrant workers: an information guide - booklet 1: whz the focus on women international workers.
Ženeva, 2003, ILO, s.9 ,
B. keďže migrácia môže ženám umožniť zlepšenie kvality života, zvýšenie miery ich samostatnosti, pomôcť tým, ktoré boli odsunuté na okraj spoločnosti a ukončiť utláčateľské sociálne vzťahy,
C. keďže ženy sú však často nútené migrovať z dôvodu problémov ako nútené manželstvo, chudoba alebo ozbrojené konflikty, atď.,
D. keďže migrujúce ženy sú viac vystavené voči sexuálnemu vykorisťovaniu, diskriminácii, vykorisťovaniu na pracovisku a tzv. plytvaniu mozgami (brain waste), násiliu, zdravotnými rizikám, spoločenskej izolácii a obchodu s ľuďmi,
E. keďže v súčasnej dobe v EÚ žije značné množstvo migrantov bez dokladov, čím sa zvyšuje riziko vykorisťovania na pracovisku, ako aj hrozba sexuálneho vykorisťovania a sexuálne motivovaného násilia, s ktorými sú ženy konfrontované,
F. vyzýva členské štáty, aby podporovali prostriedky, ktoré by umožnili zlepšiť sociálno-politické, ekonomické a psychologické postavenie migrujúcich pracujúcich žien, zvlášť vo vzťahu k ich rodinám a získať poznatky potrebné pre ich skutočnú integráciu v prostredí hostiteľskej krajiny, a ktoré by zabezpečili práva, postavenie a úlohu migrujúcich pracujúcich žien, prostredníctvom posilnenia úlohy mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa rodovou problematikou a sietí migrujúcich žien,
1. žiada členské štáty, aby manželke a deťom hlavného držiteľa právneho štatútu zabezpečili po prijatí žiadosti o zjednotenie rodiny samostatný štatút a pracovné povolenia, aby boli v plnej miere chránené ich práva a aby sa uľahčila ich integrácia do spoločnosti;
2. vyzýva členské štáty na vypracovanie politík a programov, ktoré by zohľadňovali rodové hľadisko a ktorých úlohou by bolo zlepšovanie životných a pracovných podmienok migrujúcich žien vrátane hygieny, bezpečnosti, ich hospodárskej a sociálnej situácie, zabezpečenie ich lepšieho prístupu k vzdelaniu, sociálnym a zdravotníckym službám, výučbe jazykov a odbornej príprave a ktoré by zapojili organizácie združujúce migrujúce ženy do procesu formulovania, vykonávania a vyhodnocovania týchto politík;
3. vyzýva členské štáty a Európsku úniu, aby zamedzili tzv. plytvaniu mozgami prostredníctvom opatrení ako napr. uznávanie diplomov;
4. vyzýva členské štáty, aby dozerali na uplatňovanie zásady nediskriminovania v etape vstupovania na jednotný trh a pri účasti migrujúcich na ňom, a aby zabezpečili dodržiavanie ich základných sociálnych a ekonomických práv, zvlášť rovnosť miezd;
5. dôrazne trvá najmä na potrebe sprístupniť migrujúcim ženám s nelegálnym pobytom zdravotnícku starostlivosť, ako aj zabezpečiť im prístup k právnej a psychologickej podpore, zvlášť prostredníctvom MVO pracujúcich v oblasti rodových otázok a prostredníctvom sietí migrujúcich žien;
6. vyzýva členské štáty, aby venovali zvláštnu pozornosť deťom migrujúcich žien, aby im bola zabezpečená vysoká miera ochrany a bezproblémový prístup k zdravotníckej starostlivosti a vzdelaniu;
7. podporuje Komisiu a členské štáty, aby prijali opatrenia na riadenie migračných tokov a uznávanie diplomov, ktoré by migrujúcim pracovníkom a pracovníčkam umožnili najmä využiť získané vedomosti a schopnosti vo svojich krajinách pôvodu;
8. vyzýva Komisiu, aby začala dialóg s krajinami pôvodu a aby ich požiadala o zákaz praktík, ktoré sú v rozpore s ľudskými právami, ako zmrzačovanie genitálií žien, nútené manželstvá, polygamia a rozvod bez vzájomného súhlasu;
9. dôrazne trvá najmä na potrebe zlepšiť vzdelávanie a odborné vzdelávanie žien v krajine ich pôvodu a uľahčiť okružnú migráciu, aby sa obmedzili negatívne dôsledky úniku mozgov a aby sa podporil rozvoj krajín pôvodu;
10. vyjadruje ľútosť nad tým, že nie sú uznávané väzby, ktoré existujú medzi obchodovaním s ľuďmi a migráciou; konštatuje, že veľa žien, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi, nemá prístup k žiadnej právnej a sociálnej ochrane; žiada Komisiu a členské štáty, aby sa sústredili na stratégie boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ktoré sa budú týkať prevencie a ochrany obetí; vyzýva členské štáty, aby týmto ženám vydávali povolenia k dlhodobému pobytu;
11. vyzýva Komisiu, aby pristúpila ku kvantitatívnemu a kvalitatívnemu hodnoteniu výdavkov a programov rozvojovej pomoci v tretích krajinách, ako aj k vyhodnoteniu ich výsledkov v otázke zlepšenia postavenia ženy v krajinách pôvodu migrantov;
12. vyzýva členské štáty, aby v osobitnej miere vzali do úvahy dôsledky, aké môže mať presídľovanie vyplývajúce z konfliktov na sociálnu, fyzickú a psychickú situáciu migrujúcich žien , ktorým v dôsledku ich neistej situácie vo väčšej miere hrozí, že sa stanú obeťami rôznych druhov násilia;
13. žiada členské štáty a Európsku úniu, aby zaručili, že migrujúce ženy, ktoré sa stali obeťami násilia, budú v plnej miere informované o svojich právach, budú mať skutočný prístup k právnej pomoci, budú môcť požiadať o oficiálny nezávislý štatút a dostanú povolenie k pobytu a pracovné povolenie;
14. vyzýva Komisiu a Radu, aby prostredníctvom miestnych zástupcov a veľvyslanectiev systematicky informovali ženy, ktoré chcú emigrovať do EÚ, o podmienkach spojených s legálnou imigráciou, o ich právach a povinnostiach a o základných princípoch a hodnotách, ktorými sa riadia európske spoločnosti;
15. žiada, aby sa spomenuli prisťahovalci, ktorí zomreli pri pokusoch o dosiahnutie brehov Európskej únie, napríklad 1500 prisťahovalcov zo subsaharskej Afriky vrátane žien a detí, ktorí počas 45 dní zahynuli na mori vo vodách pri Kanárskych ostrovoch; opätovne naliehavo prosí Komisiu, aby definovala a zaviedla stratégie s cieľom podporiť niektoré regióny Európskej únie, ktoré sú vystavené zvýšenému migračnému tlaku a ktoré v súvislosti s reagovaním na tento jav potrebujú rozsiahlu pomoc;
16. vyzýva preto členské štáty, aby vypracovali špecifické rozvojové politiky a programy na zabezpečenie zdravotnej, sociálnej a psychologickej starostlivosti pre ženy, ktoré sú obeťami presídľovania v dôsledku konfliktov a iné migrujúce ženy, ktoré trpia duševnými, fyzickými a sociálnymi dôsledkami presídlenia;
17. trvá na dôležitosti výmeny správnych postupov medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a tretími krajinami, najmä rozvojovými;
18. kritizuje Komisiu za to, že nevzala do úvahy rodovú dimenziu vo svojom oznámení, nazvanom „Súvislosti medzi migráciou a rozvojom: niekoľko konkrétnych smerov“; navrhuje, aby pred prijatím akýchkoľvek opatrení v oblasti imigračnej politiky bola vytvorená medziinštitucionálna pracovná skupina na vysokej úrovni, ktorej úlohou by bolo dozerať na vývoj imigračnej politiky Spoločenstva z hľadiska rodu a pripraviť nástroje na hodnotenie jej vplyvu v súvislosti s rodom;
19. žiada Radu a Komisiu, aby v oblasti imigračnej politiky prijali usmernenia, ako aj konkrétne a rodovo cielené európske ciele a indikátory vrátane osvetových aktivít na národnej úrovni, ktoré zabezpečia zahrnutie rodovej perspektívy do imigračnej politiky a pravidelné hodnotenie politík z hľadiska rodových otázok;
20. žiada Radu, Komisiu a členské štáty, aby vytvorili právny rámec, ktorý zabezpečí migrujúcim ženám právo byť držiteľkami vlastného pasu a povolenia k pobytu a ktorý umožní považovať každú osobu, ktorá by im tieto doklady zhabala, za trestnoprávne zodpovednú;
21. vyzýva Komisiu a členské štáty na zintenzívnenie dialógu s krajinami pôvodu migrujúcich žien s cieľom podporiť dodržiavanie práv žien a rodovú rovnosť, ako aj boj proti chudobe a ekonomickej závislosti žien;
22. vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby prostredníctvom zvláštnej pozornosti venovanej vzdelávaniu dievčat, zlepšeniu zdravotného stavu matiek a prístupu žien do politiky posilnilo snahy o dosiahnutie rozvojových cieľov milénia v oblastiach redukcie chudoby, zlepšovania postavenia žien a odstránenia diskriminácií.
POSTUP
Názov
Rozvoj a migrácia
Číslo postupu
2005/2244(INI)
Gestorský výbor
DEVE
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
FEMM 15.12.2005
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Feleknas Uca 28.11.2005
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
21.3.2006
25.4.2006
3.5.2006
Dátum prijatia
3.5.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
21
4
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, María Esther Herranz García, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Katerina Batzeli, Iratxe García Pérez, Mary Honeyball, Christa Klaß, Heide Rühle, Feleknas Uca, Marta Vincenzi
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
POSTUP
Názov
Rozvoj a migrácia
Číslo postupu
2005/2244(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia na schôdzi
DEVE 15.12.2005
Výbory požiadané o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
AFET 15.12.2005
EMPL 15.12.2005
CULT 15.12.2005
LIBE 15.12.2005
FEMM 15.12.2005
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
CULT 23.1.2006
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa dátum menovania
Marie-Arlette Carlotti 5.10.2005
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
21.3.2006
24.4.2006
30.5.2006
Dátum prijatia
30.5.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
27
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Margrete Auken, Margrietus van den Berg, Danutė Budreikaitė, Marie-Arlette Carlotti, Thierry Cornillet, Michael Gahler, Hélène Goudin, Glenys Kinnock, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, José Javier Pomés Ruiz, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Mauro Zani
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Milan Gaľa, Ana Maria Gomes, Alain Hutchinson, Linda McAvan, Manolis Mavrommatis, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Zbigniew Zaleski, Gabriele Zimmer
Náhradníci (čl. 178 ods.2) prítomní na záverečnom hlasovaní
David Martin, Martine Roure, María Isabel Salinas García
Dátum predloženia
14.6.2006
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
