Stručný sprievodca plenárnou schôdzou
Inštitúcie
2012-02-15 - 09:44
Všetko o priebehu plenárnej schôdze Tento týždeň sa poslanci Európskeho parlamentu zišli v Štrasburgu na plenárnom zasadnutí, aby diskutovali a hlasovali o návrhoch, ktoré môžu mať dopad na všetkých obyvateľov EÚ.
Plenárne zasadnutie je zavŕšením mesiacov príprav vo výboroch a politických skupinách.
Ako ale taká schôdza vyzerá?
A čo hlasovanie?
Ako je možné nestratiť sa v názoroch viac než 750 poslancov?
Prečítajte si nášho stručného sprievodcu a sledujte s ním toto i ďalšie plenárne zasadnutia.
Ako často
Plenárne zasadnutia v Štrasburgu sa konajú dvanásťkrát za rok, väčšinou od pondelka do štvrtka.
Okrem toho sa ešte niekoľkokrát za rok odohrávajú kratšie plenárne zasadnutie v Bruseli , väčšinou od stredy do štvrtka.
Všetky plenárne zasadnutia sú prístupné verejnosti.
Príprava
Hlavná príprava na plenárne zasadnutie prebieha v dvadsiatich výboroch a dvoch podvýborov Európskeho parlamentu.
Každý výbor má na starosti určitú tematickú oblasť, počnúc zahraničnou politikou, cez poľnohospodárstvo, životné prostredie, priemysel, spotrebiteľov, regionálny rozvoj až napríklad po petície.
Každý legislatívny návrh , ktorý je zaslaný Parlamentu, je pridelený jednému z výborov a ten je potom zodpovedný za jeho dôkladné preskúmanie, a za občas dlhé a náročné rokovania s Radou EÚ a Komisiou.
V jeho práci sa odráža aj vyjednávanie politických skupín.
Na konci tohto procesu predloží výbor správu plénu .
Správa obsahuje odporúčania a väčšinou aj pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k pôvodnému dokumentu.
P rogram rokovania
Program rokovania plenárneho zasadnutia, ako znie oficiálny názov programu zasadnutia, je v predstihu pripravený predsedami politických skupín, ktorí tvoria tzv. konferenciu predsedov .
Program rokovania poslanci prijímajú na začiatku každej plenárnej schôdze a niekedy dôjde k zmenám na poslednú chvíľu.
Väčšinou sa plenárne zasadnutie venuje prejednávaniu a prijímaniu správ pripravených parlamentnými výbormi a prejednávaniu aktuálneho vývoja .
Určitá doba je vyhradené aj pre otázky Európskej komisii a Rade .
V tom prípade zástupcovia týchto dvoch inštitúcií priamo odpovedajú na otázky poslancov.
Rozprava môže byť zavŕšená prijatím uznesenia .
Politické skupiny alebo skupiny aspoň 40 poslancov môžu k textom predkladaným na hlasovanie podávať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy .
Rozprava
Vzhľadom k tomu, že Európsky parlament má 754 poslancov, nie je možné aby sa každý poslanec rozsiahlo vyjadroval ku každej téme.
Preto si Európsky parlament vypracoval pravidlá, ktoré určujú kto a ako dlho môže hovoriť.
Pre väčšinu diskusií je každej politickej skupine proporcionálne podľa jej veľkosti pridelený určitý časový úsek, tzv. rečnícky čas , ktorý skupina sama rozdelí medzi svojich poslancov.
Bežný limit pre jedného poslanca je 1 až 2 minúty .
Zoznam rečníkov je na sekundu presný a neustále aktualizovaný podľa toho, ako sa rozprava vyvíja.
V bežnej rozprave prejednávajúcej správu výboru najprv prehovorí spravodajca (poslanec, ktorý má danú záležitosť vo výbore na starosti), po ňom zástupcovia Komisie a Rady a potom vystúpi jeden zástupca každej zo siedmich politických skupín a jeden poslanec za nezaradených.
Vo zvyšnom čase prehovoria ďalší poslanci, podľa času, ktorý im bol pridelený.
Ku každej rozprave je priradených väčšinou päť minútových úsekov, v ktorých sa o slovo môžu prihlásiť poslanci, na ktorých sa nedostalo pri rozdeľovaní času politických skupín, tzv. " catch-the-eye " princíp.
Poslanci môžu prostredníctvom tzv. modrej karty požiadať, aby mohli položiť otázku aktuálnemu rečníkovi.
Ak s tým rečník i predsedajúci súhlasí, môže pýtajúci položiť polminútovú otázku.
Poslanci, ktorí nedostanú možnosť prehovoriť počas zasadnutia, môžu odovzdať písomné vyhlásenie v rozsahu do 200 slov, ktoré je priložené k záznamu rokovania.
Hlasovanie
Prevažná väčšina hlasovaní (s výnimkou niekoľkých procedurálnych záležitostí) sa odohráva počas k tomu vopred vyhradenej doby, väčšinou od 12. hodiny v utorok, stredu a štvrtok v Štrasburgu, a vo štvrtok o 11. hodine v Bruseli počas plenárnych zasadnutí.
Poslanci väčšinou hlasujú zdvihnutím ruky .
Ak výsledok hlasovania nie je jasný, alebo ak o to niektorá politická skupina alebo najmenej 40 poslancov požiadalo vopred, hlasovanie prebehne elektronicky, prostredníctvom hlasovacích zariadení v laviciach poslancov.
Výsledky sú v číselnej forme oznámené na svetelnej tabuli.
Pre niektoré hlasovania, väčšinou pre tie, ktoré majú veľký politický význam, môžu jednotlivé politické skupiny alebo skupina aspoň 40 poslancov požiadať o menné hlasovanie , ktoré prebieha rovnako ako hlasovania elektronické, ale hlasovanie každého z poslancov je zaznamenané a zverejnené.
Pre väčšinu hlasovaní postačuje jednoduchá väčšina , teda aspoň polovica počtu hlasujúcich poslancov, ale pre niektoré procedúry môže byť potrebná absolútna väčšina , t.j. aspoň polovica počtu hlasov všetkých poslancov, nezávisle na tom, či sú prítomní na hlasovaní.
20120210STO37766 Program plenárnych schôdzí Priamy prenos plenárnej schôdze
SK
1
PHOTO
20120209PHT37719.jpg
SK
2
LINK
/plenary/sk/home.html
SK
3
LINK
/ep-live/sk/plenary/introduction
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
