21.10.2009 SPOLOČNÝ NÁVRH UZNESENIA predložený v súlade s článkom 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
ktorý nahrádza návrhy skupín:
PPE ( B7‑0095/2009 )
ALDE ( B7‑0096/2009 )
S&D ( B7‑0098/2009 )
ECR ( B7‑0109/2009 )
o nadchádzajúcom samite EÚ – USA a zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady
Joseph Daul
,
Elmar Brok
,
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
,
Ioannis Kasoulides
,
Corien Wortmann-Kool
,
Francisco José Millán Mon
,
Daniel Caspary
,
Pilar del Castillo Vera
,
Albert Deß
,
Jean-Paul Gauzès
,
Mathieu Grosch
,
Peter Liese
,
Andreas Schwab
,
Richard Seeber
,
Tadeusz Zwiefka
,
Ingeborg Gräßle
,
Werner Langen
v mene poslaneckého klubu PPE
Hannes Swoboda
,
Adrian Severin
v mene skupiny S&D
Sarah Ludford
,
Sharon Bowles
,
Olle Schmidt
,
Johannes Cornelis van Baalen
,
Marietje Schaake
v mene skupiny ALDE
Charles Tannock
,
Ryszard Antoni Legutko
v mene skupiny ECR
PE428.703v01-00 } PE428.704v01-00 } PE428.706v01-00 } PE428.717v01-00 } RC1 Uznesenie Európskeho parlamentu o nadchádzajúcom samite EÚ – USA a zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady
Európsky parlament ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 8. mája 2008 o Transatlantickej hospodárskej rade, z 5. júna 2008 o samite EÚ a USA a z 26. marca 2009 o stave transatlantických vzťahov po voľbách v USA,
– so zreteľom na výsledky samitu EÚ a USA, ktorý sa konal 5. apríla 2009 v Prahe,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie a správu o pokroku prijaté na treťom zasadnutí Transatlantickej hospodárskej rady (Transatlantic Economic Council – TEC) 16. októbra 2008 a na spoločné vyhlásenie prijaté na stretnutí v rámci Transatlantického dialógu zákonodarcov v apríli 2009 v Prahe,
– so zreteľom na správu vyšetrovacej misie OSN o konflikte v Gaze pod vedením Justicea Goldstona, ktorá bola zverejnená 15. septembra 2009,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. septembra 2009 o pripravovanej medzinárodnej dohode, na základe ktorej sa ministerstvu financií Spojených štátov sprístupnia údaje obsiahnuté v zasielaných finančných platobných správach s cieľom predchádzať terorizmu a financovaniu teroristov a bojovať proti nim,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2009 o samite G20 z 24. – 25. septembra 2009 v Pittsburghu,
– so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
A. keďže Európska únia víta kooperatívny prístup administratívy USA v medzinárodnej oblasti a posilnenie vzťahov medzi EÚ a USA, ktoré sú základným kameňom vonkajších politík EÚ,
B. keďže EÚ a USA zohrávajú strategickú úlohu, pokiaľ ide o globálne ekonomické výzvy, pretože ich hrubý domáci produkt (HDP) predstavuje viac než polovicu svetového HDP a keďže títo dvaja partneri vytvárajú najsilnejšie svetové bilaterálne partnerstvo v oblasti obchodu a investícií, ktoré predstavuje takmer 40 % svetového obchodu,
C. keďže EÚ a USA majú aj spoločné politické záujmy a na globálnej politickej scéne nesú spoločne zodpovednosť za presadzovanie mieru, dodržiavanie ľudských práv, stabilitu a riešenie rôznych svetových hrozieb a výziev, akými sú šírenie jadrových zbraní, terorizmus, zmena klímy, energetická bezpečnosť, budovanie nízkouhlíkových ekonomík a odstránenie chudoby, a za dosiahnutie ďalších rozvojových cieľov tisícročia,
D. keďže činnosť Transatlantickej hospodárskej rady (TEC) musí ďalej pokračovať tak, aby sa obmedzením prekážok obchodu vytvoril do roku 2015 integrovaný transatlantický trh, ktorého dosiahnutie bude hlavným prostriedkom na opätovné naštartovanie hospodárskeho rastu a obnovy,
E. keďže spoločná vedúca úloha EÚ a USA je okrem toho nevyhnutná aj pre úspešné zavŕšenie rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy,
F. keďže je dôležité, aby sa činnosť zákonodarcov náležite odzrkadlila v postupe TEC,
G. keďže EÚ a USA budú konfrontované s otázkou rastúcej svetovej spotreby energie a s požiadavkou plniť globálne záväzky v boji proti zmene klímy, ktoré sa majú dohodnúť v Kodani a keďže nové štandardy a opatrenia v oblasti zvyšovania energetickej účinnosti by nemali vytvárať nové prekážky transatlantickému obchodu ani znižovať bezpečnosť a zaistenie štiepneho materiálu,
H. keďže nástroje zahraničnej politiky Lisabonskej zmluvy umožnia EÚ zohrávať na medzinárodnej scéne významnejšiu a súdržnejšiu úlohu,
I. keďže finančná a hospodárska kríza sa rýchlo zmenila na krízu pracovných miest s vážnymi sociálnymi dôsledkami a keďže transatlantickí partneri nesú spoločnú zodpovednosť za riešenie sociálneho rozmeru hospodárskej krízy,
J. keďže nedávne prieskumy, napríklad Transatlantické trendy 2009 Nemeckého Marshallovho fondu, ukazujú nebývalú podporu administratívy USA medzi obyvateľmi EÚ ako základ na oživenie vzťahov medzi EÚ a USA,
Samit EÚ – USA
1. znovu potvrdzuje, že vzťahy medzi EÚ a USA sú pre EÚ najdôležitejším strategickým partnerstvom, a trvá na tom, že je dôležité, aby EÚ a administratíva USA zintenzívnili pri riešení globálnych výziev a regionálnych konfliktov vzájomný strategický dialóg, spoluprácu a koordináciu; vyzýva Komisiu, aby po samite predložila oznámenie o strategickom partnerstve EÚ a USA;
2. vyzýva oboch partnerov, aby podporovali rešpektovanie ľudských práv vo svete ako kľúčový prvok svojej politiky; zdôrazňuje potrebu intenzívnej koordinácie v oblasti preventívnej a krízovej diplomacie; vyzýva administratívu USA, aby ratifikovala Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu a pristúpila k nemu; opakuje svoju výzvu na zrušenie trestu smrti; vyzýva administratívu USA, aby sa vrátila k plnému dodržiavaniu medzinárodných noriem právneho štátu, ukončila všetky mimosúdne opatrenia a skončila beztrestnosť porušovania ľudských práv;
3. považuje za potrebné, aby na samite EÚ – USA obaja partneri prevzali vedúcu úlohu v plnení záväzkov skupiny krajín G-20; požaduje preto koordináciu, pokiaľ ide o reformný balík USA v oblasti finančného sektora a aktuálne legislatívne reformy EÚ vrátane štruktúr finančného dohľadu, a vyzýva oboch partnerov, aby zintenzívnili spoluprácu v modernizácii MMF;
4. zdôrazňuje význam spolupráce EÚ a USA na dosiahnutie medzinárodnej dohody na konferencii strán rámcového dohovoru o zmene klímy (COP 15) v decembri 2009 v Kodani na základe vedeckých dôkazov, do ktorej by bola zahrnutá aj primeraná medzinárodná pomoc a financovanie zmierňovania dôsledkov zmeny klímy a prispôsobovania sa jej v rozvojových krajinách; naliehavo vyzýva predsedníctvo EÚ, aby sa na samite EÚ – USA usilovalo získať od USA ambiciózny záväzok k plneniu medzinárodných úloh po uplynutí Kjótskeho protokolu a dosiahnuť spoluprácu USA pri podpore väzieb medzi ETS EÚ a regionálnymi alebo federálnymi systémami obchodovania v USA;
5. trvá na tom, že Lisabonská zmluva si bude vyžadovať posilnenie inštitucionálnych mechanizmov vzťahov EÚ a USA v súlade s uznesením Parlamentu z 26. marca 2009;
6. vyzýva EÚ a USA, aby na nadchádzajúcom samite dospeli k dohode o posilnenom transatlantickom partnerstve v záujme riešenia spoločných globálnych výziev, predovšetkým v oblasti nešírenia jadrových zbraní a odzbrojenia, protiterorizmu, zmeny klímy, dodržiavania ľudských práv, riešenia pandémií a dosiahnutia rozvojových cieľov tisícročia; zdôrazňuje, že rozvojové krajiny nespôsobili celosvetovú finančnú a hospodársku krízu, no sú ňou neúmerne postihnuté;
7. zdôrazňuje význam NATO ako základného kameňa transatlantickej bezpečnosti; domnieva sa, že dialóg s Ruskom a členskými štátmi OBSE, ktoré nie sú členmi EÚ, by sa mal zaoberať príslušným vývojom v tejto širšej bezpečnostnej štruktúre s cieľom obnoviť transatlantický konsenzus o bezpečnosti;
8. víta v tejto súvislosti skutočnosť, že Ruská federácia a USA sa rozhodli viesť rokovania o uzavretí novej všeobecnej, právne záväznej dohody, ktorá nahradí Zmluvu o obmedzení strategických zbraní (START), ktorej platnosť sa skončí v decembri 2009, ako aj to, že prezidenti Barack Obama a Dmitrij Medvedev podpísali 6. júla 2009 v Moskve spoločný dohovor o dohode, ktorá bude pokračovaním dohody START 1;
9. víta vyhlásenie prezidenta USA o tom, že bude podporovať ratifikáciu Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT); vyzýva Radu, aby v úzkej spolupráci s USA a Ruskom pozitívne a proaktívne prispela k príprave ďalšej konferencie o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010;
10. zdôrazňuje, že nejasnosti o povahe iránskeho jadrového programu ohrozujú systém nešírenia jadrových zbraní a stabilitu v regióne a vo svete; podporuje cieľ nájsť riešenie problému prostredníctvom rokovaní s Iránom v nadväznosti na dvojitú stratégiu dialógu a sankcií a v koordinácii s ostatnými členmi Bezpečnostnej rady a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu;
11. vyjadruje obavy v súvislosti s poslednými jadrovými skúškami Kórejskej ľudovodemokratickej republiky (KĽDR) a jej odmietnutím rezolúcie OSN č. 1887; podporuje však prístup USA založený na bilaterálnom dialógu v rámci šesťstranných rozhovorov, ktorý sa snaží o dosiahnutie odstránenia jadrových zbraní z Kórejského polostrova;
12. berie na vedomie, že USA upustili od pôvodných plánov umiestniť v Európe obranný protiraketový štít, ako aj ich nové plány; požaduje novú globálnu bezpečnostnú štruktúru, na ktorej sa budú zúčastňovať najmä EÚ, USA, Rusko a Čína;
13. opäť zdôrazňuje, že je dôležité, aby obaja partneri v duchu dôvery a transparentnosti presadzovali koordinovaný prístup k ich politikám voči Iránu, Iraku, Afganistanu a Pakistanu; naliehavo vyzýva EÚ, USA, NATO a OSN, aby navrhli novú spoločnú strategickú koncepciu, ktorá by v plnej miere spájala medzinárodné záväzky, a aby prizvali všetky susedné štáty na účasť v tomto úsilí s cieľom stabilizovať situáciu v regióne;
14. domnieva sa, že prvé stretnutie medzi izraelským premiérom Benjaminom Netanjahuom a palestínskym vedúcim predstaviteľom Mahmúdom Abbásom, ktoré 23. septembra 2009 organizoval prezident Obama, nesplnilo očakávania; opätovne zdôrazňuje, že úspech blízkovýchodného mierového procesu je jednou z najdôležitejších priorít EÚ a USA, a vyzýva ich, aby spoločne podporili aktívne zapojenie kvarteta pri hľadaní spoločného základu pre mierové riešenie s cieľom dosiahnuť existenciu dvoch štátov s nezávislým, životaschopným palestínskym štátom; vyzýva účastníkov samitu, aby preskúmali spôsoby, ktorými by bolo možné osloviť arabské krajiny; požaduje ukončenie mimoriadne zložitej humanitárnej situácie v pásme Gazy; odsudzuje úlohu, ktorú Hamás zohráva pri obmedzovaní slobody a ľudských práv;
15. vyjadruje nádej, že obe strany sa na samite dohodnú na tom, že úspešné uzavretie rokovaní v Dauhe by malo zahrnúť opatrenia, ktoré zabránia nestabilite cien v poľnohospodárstve a nedostatku potravín; vyzýva vedúcich predstaviteľov, aby nezabudli na najpodstatnejší cieľ tohto rokovania a dodržali záväzok poskytnúť 0,7 % svojho HDP na rozvojovú spoluprácu; zdôrazňuje, že je potrebné zohľadniť nedávne reformy SPP, a dúfa, že podobné úpravy sa vykonajú aj v poľnohospodárskom zákone USA; pripomína vývoj v súvislosti s otázkami, pri ktorých v minulosti vznikli spory, ako boli prípady hovädzieho mäsa s obsahom hormónov, chloridy zistené v kurčatách a povolenie niektorých geneticky modifikovaných výrobkov; je presvedčený, že prostredníctvom pokračujúceho dialógu možno riešiť otázky ovplyvňujúce vzájomný obchod s poľnohospodárskymi výrobkami predtým, ako sa spor dostane pred orgány WTO;
16. berie na vedomie myšlienku vytvorenia transatlantickej rady pre energetiku; rozhodne zdôrazňuje, že by sa mala zaoberať len jednoznačnými zahraničnými a bezpečnostnými aspektmi tejto problematiky a v budúcnosti by sa mala začleniť do Transatlantickej politickej rady; TEC by sa mala zaoberať všeobecnou energetickou politikou;
17. víta nedávne rozšírenie programu bezvízového styku o ďalších sedem členských štátov EÚ; naliehavo však vyzýva USA, aby zrušili vízový režim pre celú EÚ a aby uplatňovali rovnaký prístup ku všetkým občanom EÚ na základe úplnej reciprocity; kritizuje plánované zavedenie administratívnych poplatkov za vydávanie povolenia ESTA pre občanov EÚ ako krok späť a žiada Komisiu, aby túto otázku prednostne riešila s vládou USA vrátane možnosti zavedenia recipročných opatrení;
18. vyzýva USA, aby umožnili úplnú a účinnú implementáciu prvej etapy dohody o leteckej doprave a dohody o bezpečnosti leteckej dopravy medzi EÚ a USA; pripomína Komisii a orgánom USA, že neuzatvorenie druhej etapy dohody by mohlo viesť k odstúpeniu od dohody z prvej etapy zo strany niektorých členských štátov; vyzýva USA, aby neprijímali žiadne opatrenia, ktoré by pôsobili proti posilnenej spolupráci, ako sú opatrenia týkajúce sa zahraničných opravárskych staníc , výnimky v protimonopolnej oblasti a príslušnosť leteckých dopravcov, uvedené v uznesení kongresu č. 915;
Zasadnutie Transatlantickej hospodárskej rady a jej posilnenie
19. zdôrazňuje, že užšie transatlantické partnerstvo je vzhľadom na dokončenie transatlantického trhu do roku 2015, založeného na sociálnom trhovom hospodárstve, kľúčovým nástrojom na formovanie globalizácie a riešenie celosvetových hospodárskych a sociálnych kríz; opätovne pripomína, že množstvo tzv. necolných prekážok obchodu, k odstráneniu ktorých bola vyzvaná TEC, súvisí s cielenou činnosťou legislatívnych orgánov na podporu cieľov v sociálnej, zdravotníckej, kultúrnej a environmentálnej oblasti, a preto ich nemožno odstrániť bez príslušného legislatívneho aktu;
20. žiada Európsku komisiu, aby zostavila podrobný prehľad existujúcich prekážok na ceste k dosiahnutiu tohto cieľa; pripomína štúdiu, ktorú Európsky parlament povolil a financoval vo svojom rozpočte na rok 2007; kladie si otázku, prečo Európska komisia doteraz nezverejnila ani jeden z týchto dokumentov napriek opakovaným žiadostiam Európskeho parlamentu; stanovuje konečný termín ich zverejnenia na 15. november 2009;
21. domnieva sa, že transatlantická spolupráca v oblasti energetickej účinnosti a energetických technológií (vrátane zelenej energie) a v oblastiach regulácie energetiky môže prebiehať v rámci TEC; trvá na tom, že transatlantická spolupráca v oblasti energetickej bezpečnosti by mala byť jednou zo základných otázok, o ktorej bude pravidelne rokovať Transatlantická politická rada (TPC), ktorej zriadenie navrhol Európsky parlament vo svojom uznesení z 26. marca 2009;
22. je presvedčený, že transatlantická hospodárska spolupráca sa musí uskutočňovať tak, aby bola zodpovednejšia, transparentnejšia a predvídateľnejšia, a že plány schôdzí, programy, cestovné mapy a správy o činnosti by sa mali pravidelne zverejňovať a ihneď umiestňovať na internetovej stránke; navrhuje uskutočniť výročnú diskusiu o dosiahnutom pokroku v otázkach, o ktorých sa diskutovalo v rámci TEC, ako aj o jej štruktúre;
23. domnieva sa však, že TEC by nemala opomenúť vplyv opatrení, ktoré vlády v tejto súvislosti prijali v oblastiach ako ochrana súkromia a normy ochrany údajov, biometrické údaje, bezpečnosť letectva, cestovné doklady a výmena údajov o cestujúcich, na obchodné aktivity;
Úloha Transatlantického dialógu zákonodarcov (TLD) v TEC
24. opätovne vyzýva vedenie EÚ a USA a spolupredsedov TEC, aby zohľadnili kľúčovú úlohu zákonodarcov pri dosahovaní úspechu TEC; dôrazne ich žiada, aby do činnosti TEC plne a priamo zapojili zástupcov TLD, keďže zákonodarcovia nesú so svojimi príslušnými výkonnými zložkami spoluzodpovednosť za uzákonenie a dohľad nad mnohými rozhodnutiami TEC;
25. domnieva sa, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa väčšina riadnych členov Kongresu a poslancov Európskeho parlamentu zúčastnila na dialógu zákonodarcov a činnosti TEC, s cieľom zabezpečiť, aby právne predpisy nemali neželateľný vplyv na transatlantický obchod a investície; dúfa, že novou dohodou by sa mal súčasný TLD ďalej rozvinúť do medziparlamentného zhromaždenia na základe odporúčaní Európskeho parlamentu v jeho uznesení z 26. marca 2009;
TEC a hospodárske a finančné krízy
26. víta skutočnosť, že TEC poskytujú poradenstvo viaceré zúčastnené strany vrátane zástupcov podnikov, a žiada, aby sa porovnateľná úloha zverila aj zástupcom odborového hnutia na oboch stranách Atlantiku, s cieľom plne začleniť sociálny rozmer; vyzýva k tomu, aby vedúci predstavitelia Transatlantického dialógu o práci a budúceho Transatlantického dialógu pre energetiku boli začlenení do skupiny poradcov; zastáva však názor, že ich konzultačnú úlohu je potrebné odlíšiť od legislatívnej úlohy Kongresu USA a Európskeho parlamentu;
27. zdôrazňuje úlohu TEC pri presadzovaní a zabezpečovaní koordinovanej regulačnej odpovede USA a EÚ na krízu, najmä pokiaľ ide o alternatívne investičné fondy, infraštruktúry finančných trhov (najmä čo sa týka mimoburzových trhov (OTC) s derivátmi), kapitálové požiadavky, daňové raje a riešenie otázky cezhraničnej platobnej neschopnosti; vyzýva TEC, aby preskúmala koordináciu a najlepšiu prax v oblasti politiky odmeňovania finančných inštitúcií a zabezpečila, aby sa odmeňovanie zakladalo na dlhodobých výsledkoch v záujme zníženia rizikovej angažovanosti;
28. zdôrazňuje, že riziko úverovej krízy ešte nepominulo; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pre dosiahnutie udržateľnej globálnej hospodárskej obnovy a riešenie rastúcej miery nezamestnanosti majú rozhodujúci význam koordinované makroekonomické politiky;
29. vyzýva TEC, aby trvala na tom, aby orgány USA pri vykonávaní rámca Bazilej II zohľadnili zmeny v smerniciach EU o kapitálových požiadavkách; víta návrh vlády USA regulovať všetky OTC deriváty a tiež víta jej prácu na vytváraní ústredného zúčtovacieho ústavu pre komplexné štruktúrované produkty a vyzýva TEC, aby preverila spôsob, akým presadzovať koordinovaný prístup týkajúci sa riešenia tried aktív a kapitálových spoločností, ako aj ekvivalencie infraštruktúry;
30. vyzýva TEC, aby zabezpečila, aby orgány USA koordinovali reguláciu EÚ v oblasti správcov alternatívnych investičných fondov (smernica AIFM) s cieľom zamedziť regulačnej arbitráži;
31. nalieha na TEC, aby sa zaoberala otázkou inštitúcií, ktoré sú príliš veľké na to, aby sa nechali zbankrotovať, a podporuje návrhy skupiny G-20 na núdzové plány, ktorých cieľom je udržať systémovo dôležité nadnárodné inštitúcie pri živote; domnieva sa, že na systémovo dôležité finančné inštitúcie by sa mohli vzťahovať prísnejšie požiadavky na zverejňovanie informácií, napríklad obmedzenie obchodného tajomstva, podobne ako na spoločnosti s dominantným postavením na trhu v rámci politiky hospodárskej súťaže EÚ;
32. podporuje výzvu skupiny G-20 urýchliť zblíženie účtovných štandardov; naliehavo žiada TEC, aby vyzvala FSAB a Radu pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) k dosiahnutiu jednotného súboru kvalitných všeobecných noriem účtovníctva a dokončeniu ich projektu zbližovania noriem do júna 2011; zdôrazňuje, že IASB by mala pokračovať vo svojich reformách riadenia;
33. naliehavo vyzýva TEC, aby trvala na tom, aby sa orgány USA držali svojho plánu pri uplatňovaní požiadavky, aby domáci užívatelia v USA uplatňovali medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS); pripomína svoju žiadosť, aby dovtedy, pokým USA neprijme IFRS a nevydá rozhodnutie, podľa ktorého budú musieť užívatelia v USA uplatňovať IFRS, Výbor pre reguláciu akciových trhov USA (SEC) uznával IFRS prijaté Európskou úniou za rovnocenné so všeobecne prijatými účtovnými zásadami USA (GAAP); naliehavo vyzýva TEC, aby podporila systém vykazovania výsledkov nadnárodných skupín podľa jednotlivých krajín;
34. vyjadruje želanie, aby TEC dôrazne naliehala na uskutočnenie zmien v oblasti dohľadu nad poisťovníctvom v USA, ktoré EÚ umožnia uznávať americký režim dohľadu ako rovnocenný s podmienkami stanovenými v smernici Solventnosť III; zastáva názor, že iniciatívou zriadiť úrad národného poistenia by sa zlepšila spolupráca medzi EÚ a USA; vyzýva TEC k tomu, aby zabezpečila, aby orgány USA pokročili v dohľade nad poisťovníctvom na federálnej úrovni tým, že v prípade potreby oddelia daňové a iné otázky od aspektu čistého dohľadu;
35. víta rozšírenie Globálneho fóra pre transparentnosť a výmenu informácií (GFTEI) a skutočnosť, že všetkých 87 krajín vo fóre súhlasilo s prijatím štandardov OECD pre výmenu daňových informácií, považuje za sľubný krok; naliehavo žiada TEC, aby zabezpečila, aby EU a USA preukázali spoločnú globálnu vedúcu úlohu tým, že zabezpečia, aby v marci 2010 boli zavedené potrebné stimuly vrátane sankcií a aby rýchlo implementovala so všetkými zúčastnenými stranami program partnerských previerok na posúdenie pokroku, ale domnieva sa, že tento rámec sa musí posilniť na boj proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovej povinnosti; zdôrazňuje, že vo všetkých nadnárodných daňových záležitostiach by malo byť štandardom automatické poskytovanie informácií;
36. je presvedčený, že výmena osvedčených postupov v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov medzi USA a EÚ významne ovplyvní postoj podnikov voči sociálnej zodpovednosti a ich pozitívnu angažovanosť v sociálnych a ekologických otázkach; domnieva sa, že v regulačnej spolupráci by sa malo zohľadniť posilnenie regulačného rámca EÚ týkajúceho sa smernice o kapitálových požiadavkách, najmä politiky odmeňovania v odvetví finančných služieb;
37. víta dohodu vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G-20 pripraviť medzinárodný rámec pre daň z finančných transakcií;
TEC a duševné vlastníctvo
38. žiada, aby sa na nadchádzajúcom zasadnutí TEC presadzovala strategická transatlantická spolupráca v oblasti ochrany duševného vlastníctva v plnom súlade so základnými a občianskymi právami občanov; zdôrazňuje, že šírenie technológií nesmie narúšať systém ochrany duševného vlastníctva, ktorý zaručuje schopnosť prevziať finančné a obchodné riziko vyplývajúce z inovačného procesu;
39. pripomína TEC, že informačná spoločnosť je kľúčovým pilierom transatlantického hospodárskeho priestoru založeného na poznatkoch a na novom modeli na ochranu a spoločné využívanie digitálneho obsahu, a to v súlade s proporcionalitou;
TEC a ochrana spotrebiteľa
40. vyzýva TEC, aby presadzovala spoločné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby tretie krajiny, konkrétne Čína, zvýšili svoje výrobné štandardy tak, aby spĺňali požiadavky EÚ a USA na bezpečnosť, najmä pokiaľ ide o hračky, a ktorými sa na oboch stranách Atlantiku zabezpečí prísne uplatňovanie bezpečnostných predpisov týkajúcich sa výrobkov, najmä hračiek, ako aj silnejšie vnútroštátne kontroly;
41. vyzýva Komisiu, aby v rámci TEC vyvinula silnejšie a účinnejšie mechanizmy cezhraničnej spolupráce pri presadzovaní práva s cieľom prepojiť systém rýchleho varovania EÚ „RAPEX“ v oblasti spotrebných výrobkov, ktoré predstavujú vážne riziko pre spotrebiteľov, so systémom rýchleho varovania Komisie USA pre bezpečnosť spotrebiteľských výrobkov a integrovať činnosti siete pre spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľa (CPC) s činnosťami orgánov USA;
42. navrhuje, aby TEC podporila prijatie záväzného nástroja spolupráce, ktorý by upravoval a uľahčoval výmenu informácií o bezpečnosti výrobkov a prípravu spoločného programu kooperatívnych opatrení;
43. vyzýva Komisiu, aby so zreteľom na nadchádzajúcu schôdzu TEC a samit EÚ – USA urýchlila svoju prácu na dlho meškajúcej bilaterálnej dohode s USA o spolupráci pri presadzovaní práva, ako aj svoje činnosti v oblasti presadzovania práva v rámci nariadenia EÚ o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa a zákona USA o bezpečnom internete;
44. vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s partnermi z USA s cieľom umožniť TEC preskúmať možnosti zlepšenia ochrany spotrebiteľa pri náležitom zohľadnení digitálnych práv spotrebiteľov, ako aj možnosti spolupráce na pravidlách týkajúcich sa chybného tovaru;
Dvojstranný obchod – colné záležitosti, dohľad nad trhom a obchodná bezpečnosť
45. vyzýva TEC, aby presadzovala posilnenie spolupráce medzi colnými orgánmi a orgánmi dohľadu nad trhom EÚ a USA s cieľom zabrániť tomu, aby sa nebezpečné výrobky, najmä nebezpečné hračky, dostali k spotrebiteľom;
46. vyzýva TEC, aby tlmočila obavy EÚ v súvislosti s jednostranným legislatívnym opatrením USA týkajúcim sa 100 % kontroly kontajnerov s tovarom prichádzajúcich na územie USA morskou cestou, ktoré prijal Kongres USA; domnieva sa, že TEC by mohla užitočne organizovať v Bruseli a vo Washingtone semináre o probléme 100-percentnej kontroly v záujme prehĺbenia porozumenia medzi zákonodarcami USA a EÚ a podpory včasného a vzájomne prijateľného vyriešenia tohto problému; žiada Komisiu, aby k nadchádzajúcemu zasadnutiu TEC zhodnotila možné náklady tohto opatrenia pre odvetvie obchodu a pre hospodárstvo EÚ, ako aj jeho možný vplyv na colné operácie;
47. je odhodlaný naďalej vyzývať zákonodarcov USA –a Komisiu žiada o rovnakú výzvu v rámci TEC – aby znova zvážili 100 % povinnosť kontroly kontajnerov, a rozvíjať spoluprácu s USA založenú na riadení rizík vrátane vzájomného uznávania programov obchodného partnerstva medzi EÚ a USA v súlade s rámcom noriem SAFE Svetovej colnej organizácie;
Vzájomné uznávanie a štandardizácia
48. vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s blížiacou sa schôdzou TEC vyvíjala úsilie na formálne prijatie postupov vzájomného uznávania vyhlásení o zhode výrobkov, ktoré podliehajú povinnému testovaniu tretími stranami, najmä informačných a komunikačných technológií a elektrických zariadení, aby trvala na vzájomnom uznávaní zákonných meracích jednotiek, najmä na akceptovaní výhradne metrického označovania výrobkov pochádzajúcich z EÚ v USA, aby s orgánmi USA preskúmala možnosti štandardizácie a vytvorila okrúhle stoly pre normy, ktoré by sa zameriavali na inovačné riešenia, a aby koordinovala tieto činnosti na medzinárodnej úrovni;
Otázky životného prostredia a verejného zdravia
49. považuje za mimoriadne dôležité otvoriť v rámci TEC dialóg o nových potravinách a používaní nových technológií vo výrobe potravín; zdôrazňuje obavy v súvislosti s klonovaním v chove zvierat;
50. víta skutočnosť, že vláda USA uznala potrebu reformovať svoj zákon o kontrole toxických látok (TSCA); vyzýva EÚ a USA, aby spolupracovali s cieľom ustanoviť v USA regulačný systém, ktorý zabezpečí úroveň ochrany porovnateľnú so systémom REACH;
Energetika, priemysel a veda
51. požaduje v rámci TEC spoluprácu vo všetkých otázkach, ktoré majú vplyv na regulačné prostredie pre priemysel, aby sa pri úvahách o právnych predpisoch s transatlantickým dosahom postupovalo v súlade s koncepciou iniciatívy EÚ „Small Business Act“ – „najprv rozmýšľať v malom“;
52. vyzýva TEC, aby vyvíjala spoluprácu zameranú na vypracovanie spoločnej energetickej stratégie, ktorá podporuje diverzifikáciu a presadzuje ekologicky efektívne hospodárstvo s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávok, a nabáda TEC, aby pomáhala v úsilí o zosúladenie kritérií trvalej udržateľnosti pre biopalivá;
53. naliehavo žiada TEC, aby podnecovala spoluprácu vo výskume v záujme lepšieho využitia možností rozšírenej dohody medzi EÚ a USA o vedecko-technickej spolupráci;
Medzinárodný obchod
54. domnieva sa, že prístup na trhy tretích krajín je spoločným problémom a záujmom tak EÚ, ako aj USA; je presvedčený že TEC môže zohrávať dôležitú úlohu pri posilňovaní spoločného prístupu EÚ a USA v oblasti ich obchodných vzťahov s tretími krajinami; vyzýva TEC, aby svoje úsilie zamerala na užší spoločný prístup USA a EÚ k novým dohodám o voľnom obchode v záujme harmonizácie týchto dohôd vrátane sociálnych a environmentálnych noriem;
55. vyzýva TEC, aby sa zaoberala právnym rámcom a technickými normami s cieľom zlepšiť nejasné zákonné podmienky a aby sa v tejto súvislosti venovala otázkam zmlúv, povinností a právnej istoty v USA;
Súdna a policajná spolupráca, víza
56. očakáva, že na stretnutí ministrov EÚ a USA, ktoré sa má konať 28. októbra 2009 vo Washingtone D.C., bude prijaté spoločné vyhlásenie o policajnej a súdnej spolupráci zahŕňajúce predovšetkým kybernetickú bezpečnosť;
57. pripomína svoje odhodlanie bojovať proti terorizmu a pevné presvedčenie, že treba dosiahnuť vhodnú rovnováhu medzi bezpečnostnými opatreniami a ochranou občianskych slobôd a základných práv, pričom sa zabezpečí maximálne rešpektovanie súkromia a ochrany údajov; opätovne potvrdzuje, že nevyhnutnosť a úmernosť sú kľúčovými zásadami, bez ktorých nebude boj proti terorizmu nikdy účinný;
58. domnieva sa, že na dobrú spoluprácu medzi EÚ a USA vo veciach súvisiacich so spravodlivosťou, slobodou a bezpečnosťou treba dobrý právny a politický rámec a že na účinné riešenie spoločných výziev, akými sú boj proti terorizmu a organizovanému zločinu bez ohrozenia základných práv a zásad právneho štátu, súdna spolupráca v trestných veciach a policajná spolupráca, riadenie migrácie a ochrana práva uchádzať sa o azyl, ako aj presadzovanie bezvízového pohybu všetkých bona fide občanov medzi oboma oblasťami, je nevyhnutné silnejšie partnerstvo zahŕňajúce parlamentný a demokratický rozmer;
59. v tejto súvislosti pripomína, že Európska únia je založená na zásadách právneho štátu a že všetky prenosy európskych osobných údajov do tretích krajín na bezpečnostné účely by mali dodržiavať procesné záruky a právo na obhajobu a byť v súlade s právnymi predpismi na ochranu údajov na vnútroštátnej a európskej úrovni;
60. pripomína, že podľa článku 4 transatlantickej dohody o právnej pomoci medzi EÚ a USA, ktorá vstúpi do platnosti 1. januára 2010, sa prístup k cieleným finančným údajom zabezpečuje na základe žiadosti podanej prostredníctvom vnútroštátnych orgánov, a že toto by mohlo tvoriť lepší právny základ na prenos údajov SWIFT než navrhovaná dočasná dohoda;
61. poznamenáva, že EÚ a USA práve rokujú o dočasnej dohode o prenose takýchto údajov, ktorá by mala prostredníctvom doložky o skončení platnosti platiť počas prechodného obdobia trvajúceho maximálne 12 mesiacov, a že nová dohoda, o ktorej sa rokuje bez toho, aby bol dotknutý postup stanovený Lisabonskou zmluvou, bude musieť v plnej miere zapojiť Európsky parlament a národné parlamenty a zabezpečiť podmienky stanovené v odseku 3 jeho uznesenia zo 17. septembra 2009;
****
62. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, Kongresu Spojených štátov amerických, spolupredsedom Transatlantického dialógu zákonodarcov a spolupredsedom a sekretariátu Transatlantickej hospodárskej rady.
