A7-0282/2010
11.10.2010
SPRÁVA
s odporúčaniami pre Komisiu o zlepšení hospodárskeho riadenia a rámci stability Únie, najmä v eurozóne
(2010/2099(INI))
Výbor pre hospodárske a menové veci
Spravodajca: Diogo Feio
(Podnet – článok 42 rokovacieho poriadku)
PE 443.145v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
PRÍLOHA K NÁVRHU UZNESENIA: PODROBNÉ ODPORÚČANIA K OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU 11
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................22
STANOVISKO Výboru pre rozpočet ..........................................................................24
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci .............................27
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ...........32
STANOVISKO Výboru pre ústavné veci ..................................................................37
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................40
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
s odporúčaniami pre Komisiu o zlepšení hospodárskeho riadenia a rámci stability Únie, najmä v eurozóne
( 2010/2099(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na článok 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– so zreteľom na článok 3 Zmluvy o Európskej únii,
– so zreteľom na články 121, 126, 136, 138 a 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a na Protokol (č. 12) o postupe pri nadmernom schodku a Protokol (č. 14) o Euroskupine, ktoré boli pripojené k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. mája 2010 o Posilnení koordinácie hospodárskej politiky ( KOM(2010)0250 ) a na oznámenie z 30. júna s názvom Prehlbovanie koordinácie hospodárskej politiky pre stabilitu, rast a pracovné miesta – nástroje silnejšej správy ekonomických záležitostí EÚ ( KOM(2010)0367 ),
– so zreteľom na odporúčanie Komisie z 27. apríla 2010 k odporúčaniu Rady o všeobecných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie: Časť I integrovaných usmernení stratégie Európa 2020 ( SEK(2010)0488 ),
– so zreteľom na návrh Komisie z 27. apríla 2010 na rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov: Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020 ( KOM(2010)0193 ) a so zreteľom na s tým súvisiace uznesenie z 8. septembra 2010
Prijaté texty, P7_TA(2010)0309 . ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. marca 2010 s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu ( KOM(2010)2020 ),
– so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus
Ú. v.
EÚ L 118, 12.5.2010, s.
1. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov
Ú. v.
ES L 53, 23.2.2002, s.
1. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
Ú. v.
ES L 209, 2.8.1997, s.
1. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
Ú. v.
ES L 209, 2.8.1997, s.
6. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva
Ú. v.
ES L 332, 31.12.1993, s.
7. ,
– so zreteľom na závery Rady zo 7. septembra 2010, ktorými sa schválilo dôslednejšie monitorovanie hospodárskych a rozpočtových politík (európsky semester),
– so zreteľom na závery zasadnutia Európskej rady zo 17. júna 2010,
– so zreteľom na závery zasadnutia Rady z 9. a 10. mája 2010,
– so zreteľom na vyhlásenie hláv štátov alebo predsedov vlád krajín eurozóny zo 7. mája 2010,
– so zreteľom na vyhlásenie hláv štátov a predsedov vlád krajín eurozóny z 25. marca 2010,
– so zreteľom na závery zasadnutia Európskej rady z 25. a 26. marca 2010,
– so zreteľom na vyhlásenie o pomoci Grécku členskými štátmi eurozóny z 11. apríla 2010,
– so zreteľom na závery zasadnutia Rady zo 16. marca 2010,
– so zreteľom na závery Euroskupiny týkajúce sa dohľadu nad konkurencieschopnosťou a makroekonomickými rozdielmi v rámci eurozóny z 15. marca 2010,
– so zreteľom na Referenčné podmienky Euroskupiny v oblasti únikových stratégií a najbližších politických priorít v rámci stratégie Európa 2020: význam pre eurozónu z 15. marca 2010,
– so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005,
– so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady z 23. a 24. marca 2000 v Lisabone,
– so zreteľom na uznesenie Európskej rady z 13. decembra 1997 o koordinácii hospodárskej politiky v tretej etape HMÚ a o článkoch 109 a 109b Zmluvy o ES,
– so zreteľom na uznesenie Európskej rady o Pakte rastu a stability zo 17. júna 1997
Ú. v.
ES C 236, 2.8.1997, s.
1. ,
– so zreteľom na uznesenie Európskej rady o raste a zamestnanosti zo 16. júna 1997
Ú. v.
ES C 236, 2.8.1997, s.
3. ,
– so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky o posilňovaní hospodárskeho riadenia v eurozóne z 10. júna 2010,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. júna 2010 o kvalite štatistických údajov v Únii a posilnených kontrolných právomociach Komisie (Eurostatu)
Prijaté texty, P7_TA(2010)0230 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie o hospodárskom riadení zo 16. júna 2010
Prijaté texty, P7_TA(2010)0224 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca.
2010 o správe o výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009 a verejných financiách
Prijaté texty, P7_TA(2010)0072 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2010 o EÚ 2020
Prijaté texty, P7_TA(2010)0053 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvých desať rokov fungovania Hospodárskej a menovej únie a výzvy do budúcnosti
Ú. v.
EÚ C 16E, 22.1.2010, s.
8. ,
– so zreteľom na články 42 a 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre ústavné veci ( A7‑0282/2010 ),
A. keďže nedávny hospodársky vývoj jasne ukázal, že koordinácia hospodárskej politiky v rámci Únie a najmä v eurozóne nefunguje dostatočne dobre a že napriek záväzkom, ktoré členským štátom vyplývajú zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), členské štáty nevnímajú vlastnú hospodársku politiku ako záležitosť spoločného záujmu a nekoordinujú ju v rámci Rady v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy, pri rešpektovaní kľúčovej úlohy Komisie v postupe dohľadu,
B. keďže ani súčasný rámec pre hospodárske riadenie a dohľad, ani regulačný rámec pre finančné služby nepriniesli dostatočnú stabilitu a rast,
C. keďže je veľmi dôležité nezostať len pri dočasných opatreniach zameraných na stabilizáciu eurozóny,
D. keďže je nutné posilniť hospodársku koordináciu a dohľad na úrovni Únie pri dodržiavaní zásady subsidiarity a zohľadňovaní osobitných požiadaviek eurozóny, ako aj poučení z nedávnej hospodárskej krízy, a to bez toho, aby sa bránilo integrite Európskej únie a v súlade s potrebou zabezpečiť k členským štátom rovnaký prístup,
E. keďže je potrebné, aby sa posilnila hospodárska koordinácia v celej Únii, vzhľadom na to, že hospodárska stabilita Únie môže závisieť od hospodárskej situácie jedného z jej členov, v rámci jednotného trhu sú všetky členské štáty navzájom mimoriadne hospodársky prepojené a treba sa pripraviť rozšírenie eurozóny,
F. keďže Lisabonskou zmluvou sa už neplatná „metóda Spoločenstva“, upravuje a posilňuje a mení na „metódu Únie“, ktorou v podstate:
– Európska rada stanovuje všeobecné politické smery a priority,
– Komisia podporuje všeobecné záujmy Únie a na tento účel prijíma príslušné iniciatívy,
– Európsky parlament a Rada spoločne vykonávajú legislatívne a rozpočtové úlohy na základe návrhov Komisie,
G. keďže v systéme nového, upevneného hospodárskeho riadenia by sa mala v plnej miere začleniť a posilniť zásada solidarity EÚ, ako podmienka schopnosti eurozóny reagovať na asymetrické otrasy a špekulatívne útoky,
H. keďže súčasná hospodárska kríza v Únii je krízou solventnosti, ktorá sa na začiatku prejavila ako kríza likvidity, ktorú nie je možné z dlhodobého hľadiska vyriešiť iba jednoduchým ďalším zadlžovaním už aj tak vysoko zadlžených krajín v kombinácii s urýchlenými plánmi fiškálnej konsolidácie,
I. keďže politiky zamestnanosti hrajú ústrednú úlohu pri stimulovaní rastu a konkurencieschopnosti v európskom sociálne trhovom hospodárstve tým, že zabraňujú makroekonomickým nerovnováham a zabezpečujú sociálne začlenenie a prerozdeľovanie príjmov,
J. keďže sa musí rešpektovať úloha Komisie a Európskej centrálnej banky (ECB) zakotvená v ZFEÚ,
K. keďže plne nezávislá ECB je nevyhnutnou podmienkou pre stabilné euro, nízku mieru inflácie a priaznivé finančné podmienky pre rast a zamestnanosť,
L. keďže sa musí venovať viac pozornosti implicitným záväzkom a mimosúvahovým operáciám, ktoré zo strednodobého a dlhodobého hľadiska môžu spôsobiť zvýšenie verejného dlhu a zníženie transparentnosti,
M. keďže tvorcovia politiky musia koordinovaným spôsobom identifikovať a riešiť spoločné hospodárske a sociálne výzvy, ktorým čelia ekonomiky EÚ,
N. keďže väčšie zapojenie sociálnych partnerov na vnútroštátnej a európskej úrovni prispeje k lepšej zodpovednosti v oblasti uplatňovania hospodárskeho riadenia a celkovej stratégie Európa 2020,
O. keďže by mal byť vytvorený stály mechanizmus riešenia kríz zahŕňajúci postupy týkajúce sa reštrukturalizácie dlhu alebo „riadenej insolventnosti“ s cieľom zabezpečiť finančnú stabilitu v prípade krízy štátneho a súkromného dlhu, pričom treba chrániť nezávislosť ECB,
P. keďže súčasné pravidlá Paktu stability a rastu spolu s ich slabým presadzovaním nestačili na zabezpečenie zdravých fiškálnych a širších makroekonomických politík; keďže treba posilniť fiškálny a makroekonomický rámec EÚ prostredníctvom prísnejších preventívnych opatrení, sankcií a stimulov na základe pravidiel,
Q. keďže cieľ obnoviť rovnováhu verejných financií je pre nadmerne zadlžené štáty nevyhnutnosťou, ale sám o sebe nevyrieši problém ekonomickej nerovnováhy medzi krajinami eurozóny a v širšom meradle Únie,
R. keďže európsky sociálny model, ktorý bol oslabený rozdielmi v hospodárskej konkurencieschopnosti medzi členskými štátmi, je z hľadiska celosvetovej hospodárskej súťaže výhodou,
S. keďže vedomosti, kapitál a inovácie, a v menšej miere práca, majú tendenciu prichádzať do určitých regiónov, je potrebné v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 ďalej rozvíjať mechanizmy finančnej solidarity EÚ, predovšetkým v oblasti výskumu a vývoja, odborného vzdelávania, existujúcich iniciatív zameraných na spoluprácu v oblasti vzdelávania a ekologického a nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré sú zamerané na podporu inovácií, územnej a sociálnej súdržnosti a hospodárskeho rastu,
T. keďže Únia čelí tvrdej konkurencii zo strany krajín s rýchlo rastúcim hospodárstvom, stabilné verejné financie sú nevyhnutné na podporu príležitostí, nových inovácií, hospodárskeho rastu a tým i na vytvorenie európskej znalostnej spoločnosti,
U. keďže konsolidácia rozpočtu bude pravdepodobne prebiehať na úkor verejných služieb a sociálnej ochrany,
V. keďže hospodársky rast a udržateľné verejné financie sú predpokladom hospodárskej a sociálnej stability a dlhodobej konsolidácie rozpočtu a blahobytu,
W. keďže fiškálna politika mnohých členských štátov bola často procyklická a špecifická pre konkrétne štáty, strednodobé rozpočtové ciele v rámci Paktu stability a rastu boli len zriedka prísne presadzované alebo uplatňované,
X. keďže politiky zamestnanosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri zaisťovaní rastu, ktorý si vo veľkej miere vyžaduje pracovnú silu, a konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva, najmä v súvislosti so starnutím obyvateľstva,
Y. keďže dobudovanie vnútorného trhu – ako sa odporúča v Montiho správe
1 „Nová stratégia pre jednotný trh – k službám európskeho hospodárstva a spoločnosti“: správa profesora Maria Montiho predsedovi Európskej komisie Josému Manuelovi Barossovi, 9. mája 2010.
1 – má kľúčový význam pre skutočné európske hospodárske riadenie,
Z. keďže nestabilné verejné financie, ako aj nadmerne vysoký súhrnný (verejný a súkromný) deficit konkrétneho členského štátu, môžu mať vplyv na celú Úniu; keďže je potrebné sa usilovať o dosiahnutie vhodnej rovnováhy medzi investíciami do udržateľného rastu, ktorý zahŕňa aj tvorbu pracovných miest, a brániť nadmerným nerovnováham v rámci hospodárskeho cyklu v súlade so záväzkami a smernicami na úrovni Únie a zároveň nezabúdať na sociálnu súdržnosť a záujmy budúcich generácií, aby sa obnovila dôvera v európske verejné financie,
AA. keďže znižovanie dlhodobých schodkov musí byť spojené s ďalším úsilím na stimulovanie hospodárstva, napríklad so zlepšenými predpokladmi pre investície a zlepšeným a rozvinutým vnútorným trhom, čím sa poskytnú väčšie príležitosti a zvýšená konkurencieschopnosť,
AB. keďže by mal byť uznaný význam politík financovaných z rozpočtu EÚ pre hospodársky rast a zvýšenú konkurencieschopnosť Únie, vrátane politiky súdržnosti,
AC. keďže nedávna hospodárska kríza jasne ukázala, že nadmerné makroekonomické rozdiely a rozdiely v oblasti konkurencieschopnosti, ako i nerovnováhy vo fiškálnej oblasti a oblasti salda bežných účtov v rámci eurozóny a v širšom rámci celej Únie sa v rokoch pred krízou neustále zvyšovali okrem iného z dôvodu chýbajúcej posilnenej hospodárskej koordinácie a dohľadu a je potrebné sa na ne v plnom rozsahu zamerať,
AD. keďže Európsky parlament už mnoho rokov naliehavo požaduje zlepšenie v oblasti hospodárskeho riadenia, a to tak vnútri Únie, ako i v súvislosti s vonkajším zastupovaním EÚ na medzinárodných hospodárskych a menových fórach,
AE. keďže posilnenie hospodárskeho riadenia musí prebiehať súčasne s posilnením demokratickej legitimity európskeho riadenia, ktoré sa musí dosiahnuť prostredníctvom dôraznejšieho a včasnejšieho zapojenia Európskeho parlamentu a národných parlamentov v priebehu celého procesu, je potrebná ďalšia koordinácia medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom v duchu vzájomnej úcty,
AF. keďže rozhodnutia, ktoré boli prijaté v priebehu jari roku 2010, s cieľom zabezpečiť stabilitu eura, sú iba dočasnými riešeniami a bude potrebné, aby boli podporené politickými opatreniami na vnútroštátnej úrovni a pevnejším rámcom hospodárskeho riadenia na úrovni EÚ, najmä v členských štátoch eurozóny,
AG. keďže všetky zlepšenia v oblasti hospodárskeho dohľadu a riadenia musia vychádzať z presných a porovnateľných štatistík týkajúcich sa príslušných hospodárskych politík a stanovísk daných členských štátov,
AH. keďže musia byť čím skôr prijaté opatrenia zamerané na dlhodobý rast, aby sa Európa stala globálnym lídrom a najkonkurencieschopnejšou znalostnou spoločnosťou,
AI. keďže ZFEÚ poskytuje Únii rozšírené právomoci na posilnenie hospodárskeho riadenia v rámci Únie a jej ustanovenia by sa mali plne uplatniť, pričom v dlhodobom horizonte by sa nemali vylúčiť zmeny v ustanoveniach ZFEÚ, aj napriek tomu, že to je citlivá téma,
AJ. keďže akékoľvek prípadné sankcie spojené s porušením cieľov Paktu stability a rastu musia vychádzať z nedostatku vôle plniť ciele alebo z podvodu, ale nikdy nie z neschopnosti plniť ciele z dôvodov prekračujúcich možností členského štátu,
AK. keďže inštitúcie sa musia pripraviť na to, že možno bude potrebná revízia zmlúv,
AL. keďže podľa článku 48 Zmluvy o Európskej únii môže Európsky parlament predkladať návrhy na revíziu zmlúv,
AM. keďže je potrebné prijať a implementovať sekundárne právne predpisy s cieľom dosiahnuť ciele Únie v tejto oblasti; keďže je nevyhnutné posilniť hospodárske riadenie v Únii na základe ustanovení ZFEÚ, metóda Únie by sa mala využívať v plnej miere a mala by sa rešpektovať kľúčová úloha Európskeho parlamentu a Komisie s cieľom podporovať vzájomne sa posilňujúce politiky,
AN. keďže akýkoľvek legislatívny návrh by mal podporovať silné stimuly pre udržateľné hospodárske politiky podporujúce rast, vyhýbať sa morálnemu hazardovaniu, byť v súlade s inými nástrojmi a pravidlami EÚ, maximalizovať výhody eura ako spoločnej meny pre eurozónu a obnoviť dôveru v európske ekonomiky a euro,
AO. keďže je nutné posilniť súlad medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými verejnými investíciami a keďže tieto investície, najmä tie do infraštruktúry, musia byť využité efektívne a musia byť vyčlenené zohľadňujúc ciele stratégie Európa 2020, najmä pokiaľ ide o výskum a vývoj, inovácie a vzdelávanie s cieľom zvýšiť efektívnosť zdrojov a konkurencieschopnosť, posilniť produktivitu, vytvoriť pracovné miesta a upevniť vnútorný trh,
AP. keďže v záujme podpory hospodárskeho rastu musia dostať podniky a podnikatelia skutočnú možnosť rozvíjať sa a využiť potenciál 500 miliónov spotrebiteľov v Únii; keďže je preto potrebné, aby sa v plnej miere rozvinul vnútorný trh so službami,
AQ. keďže v rôznych modeloch konkurencieschopnosti Únie by sa mali zohľadňovať priority a potreby danej krajiny a zároveň brať do úvahy záväzky vyplývajúce zo ZFEÚ,
AR. keďže je potrebné, aby v rámci medzinárodného menového systému, v medzinárodných finančných inštitúciách a na fórach bola Únia zastúpená spoločnou pozíciou; keďže v duchu ZFEÚ musí Rada pred prijatím rozhodnutia v súlade s článkom 138 Zmluvy o fungovaní Európskej únie konzultovať s Európskym parlamentom a potrebuje jeho súhlas pred prijatím spoločných pozícií, ktoré sa vzťahujú na oblasti, na ktoré sa interne uplatňuje riadny legislatívny postup,
AS. keďže ciele Paktu stability a rastu musia byť zlučiteľné nielen so stratégiou EÚ 2020, ale i s ďalšími kompromismi týkajúcimi sa výdavkov na rozvojovú pomoc, výskum a vývoj, životné prostredie, vzdelávanie a odstraňovanie chudoby,
AT. keďže s cieľom zabrániť ďalšiemu rozširovaniu existujúcich rozdielov v oblasti konkurencieschopnosti v EÚ a ohrozeniu úspechu nového posilneného európskeho hospodárskeho riadenia, ako i cieľov EÚ 2020 týkajúcich sa vytvárania pracovných miest a trvalo udržateľného rastu, európska stratégia fiškálnej konsolidácie by mala v plnej miere zohľadniť osobitosti každého členského štátu a vyhnúť sa zjednodušujúcemu a zovšeobecňujúcemu prístupu,
AU. keďže žiadne nové navrhované opatrenia by nemali mať neprimeraný vplyv na najzraniteľnejšie členské štáty a brzdiť ich hospodársky rast a úsilie zamerané na súdržnosť,
AV. keďže hospodárska kríza, ktorá viedla k urýchlenému prijatiu európskeho finančného stabilizačného mechanizmu v máji 2010 prostredníctvom nariadenia Rady č. 407/2010 na základe článku 122 ods. 2 ZFEÚ ako príslušného právneho základu, nebola konzultovaná s Európskym parlamentom,
AW. keďže pozícia Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2010 sa týka úprav potrebných na vytvorenie novej rozpočtovej položky 01 04 01 03 v okruhu 1A určenej pre záruku pre pôžičky do výšky 60 miliárd EUR poskytnutú Európskou úniou v súlade s ustanoveniami článku 122 ods. 2 ZFEÚ, ako aj zodpovedajúceho nového článku 8 0 2 na strane príjmov,
AX. keďže niektoré členské štáty môžu byť nútené využiť záchranný balík, pričom zároveň budú musieť akceptovať jeho rozličné opatrenia, ktoré sa vypracujú osobitne pre každú krajinu, ktorá bude balík využívať,
AY. keďže Komisia prijala 29. septembra 2010 legislatívne návrhy v oblasti hospodárskeho riadenia, ktoré čiastočne spĺňajú potrebu existencie opatrení na zlepšenie hospodárskeho riadenia, tak ako sú stanovené v tomto uznesení, keďže Parlament sa bude týmito legislatívnymi návrhmi zaoberať na základe príslušných ustanovení ZFEÚ; keďže toto uznesenie nepredstavuje obmedzenie pre žiadne budúce pozície prijaté Európskym parlamentom v tomto smere,
1. žiada Komisiu, aby Parlamentu čo najskôr po konzultácii so všetkými zúčastnenými stranami a na základe príslušných ustanovení ZFEÚ predložila právne návrhy na účely skvalitnenia rámca hospodárskeho riadenia Únie, najmä v rámci eurozóny, pričom bude dodržiavať podrobné odporúčania stanovené v prílohe, pokiaľ tieto odporúčania ešte nie sú predmetom legislatívnych návrhov Komisie z 29. septembra 2010 o správe ekonomických záležitostí;
2. potvrdzuje, že odporúčania uvedené v prílohe sú v súlade so zásadou subsidiarity a základnými právami občanov Európskej únie;
3. žiada Komisiu, aby okrem opatrení, ktoré môžu a musia byť urýchlene prijaté podľa súčasných zmlúv, začala uvažovať o inštitucionálnych zmenách, ktoré si bude možno vyžadovať jednotné a účinné hospodárske riadenie;
4. domnieva sa, že finančné dôsledky vyžiadaného návrhu by mali byť pokryté z príslušných rozpočtových prostriedkov, berúc do úvahy súčasné pozície vzhľadom na schodky a úsporné opatrenia v členských štátoch;
5. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie a podrobné odporúčania stanovené v prílohe Komisii, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, predsedovi Euroskupiny a parlamentom a vládam členských štátov.
PRÍLOHA K NÁVRHU UZNESENIA: PODROBNÉ ODPORÚČANIA K OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU
Odporúčanie č. 1: vytvorenie súdržného a transparentného rámca pre mnohostranný dohľad nad makroekonomických vývojom v Únii a v členských štátoch a posilnenie fiškálneho dohľadu
Právny akt by mal mať formu nariadenia (nariadení) o mnohostrannom dohľade nad hospodárskymi politikami a vývojom na základe článku 121 ods. 6 ZFEÚ, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o preventívnej funkcii Paktu stability a rastu (PSR) a dopĺňa sa novým nariadením, ktorého cieľom je ustanovenie transparentného rámca dohľadu založeného na pravidlách pre nadmerné makroekonomické nerovnováhy, vedľajšie účinky a vývoj konkurencieschopnosti:
– zabezpečiť každoročnú diskusiu medzi Európskym parlamentom, Komisiou, Radou a predstaviteľmi národných parlamentov o stabilizačných a konvergenčných programoch (SKP) a národných programoch reforiem (NPR) a o posudzovaní vnútroštátneho hospodárskeho vývoja ako súčasti európskeho semestra,
– vymedziť rozsah mnohostranného dohľadu vychádzajúc z nástrojov ZFEÚ a hodnotení Komisie (článok 121 – predovšetkým odseky 5 a 6 – a článok 148), s cieľom zahrnúť rast a jeho ekonomické vplyvy na zamestnanosť do rovnakého právneho rámca, do akého patria existujúce nástroje, s cieľom zabrániť nadmerným makroekonomickým nerovnováham a neudržateľným fiškálnym a iným politikám a zamerať sa na otázku finančnej stability (t. j. zabrániť vzniku finančných bublín, ktoré sú dôsledkom nadmerného prílevu úverov), dlhodobé investície a obavy týkajúce sa udržateľného rastu, s cieľom splniť ciele stratégie Európa 2020 a ďalšie príslušné ciele; pravidelné systematické hodnotenia rizika Európskeho výboru pre systémové riziká by mali byť neoddeliteľnou súčasťou každoročného postupu dohľadu;
– vytvoriť posilnený analytický rámec dohľadu (vrátane súboru ukazovateľov s osobitnými hodnotami slúžiacimi ako včasné varovanie) s príslušnými metodickými nástrojmi a transparentnosťou pre účinný mnohostranný dohľad vychádzajúci z harmonizovaných hospodárskych ukazovateľov (reálnych a nominálnych), ktoré môžu ovplyvniť pozície hospodárskej súťaže a/alebo nadmerné nerovnováhy; týmito kľúčovými ukazovateľmi môžu byť: skutočné reálne výmenné kurzy, bežný účet, produktivita (vrátane produktivity zdrojov a celkovej produktivity výrobných faktorov), náklady na jednotku pracovnej sily, rast úverov a vývoj ceny aktív (vrátane finančných aktív a trhov s nehnuteľnosťami), rast a miera investícií, miera nezamestnanosti, pozície čistých zahraničných aktív, vývoj daňového základu, chudoba a sociálna súdržnosť a ukazovatele environmentálnych externalít;
pre ukazovatele zahrnuté v tomto súbore by mali byť vymedzené výstražné hraničné hodnoty a v súvislosti s každou zmenou týchto ukazovateľov by mala Komisia vykonať kvalitatívne hodnotenie;
– zaviesť hĺbkový dohľad špecifický pre každú krajinu, ak sa na základe súboru a uvedeného súvisiaceho kvalitatívneho hodnotenia ukáže, že takýto dohľad je potrebný;
v súvislosti s uvedeným hĺbkovým dohľadom sú členské štáty zodpovedné za rozhodovanie o vnútroštátnych politikách, ktorých cieľom je zamerať sa na riešenie makroekonomických nerovnováh (t. j. brániť ich vzniku a naprávať ich účinky), pričom je zároveň potrebné vziať do úvahy konkrétne odporúčania Komisie a rozmer Únie týchto vnútroštátnych politík, predovšetkým pre štáty v eurozóne; úprava sa musí zamerať rovnako na štáty s nadmerným schodkom, ako aj tie s nadmerným prebytkom, pričom sa musí zohľadniť špecifická situácia každej krajiny, napríklad demografická situácia, miera súkromného dlhu, trendy v platovej oblasti v porovnaní s produktivitou práce, zamestnanosť – najmä mladej generácie, a rovnováhy v salde bežných účtov;
– poveriť Komisiu vypracovaním analytických nástrojov a rozvíjaním odbornosti s cieľom preskúmať hĺbkové dôvody pretrvávajúcich rozchádzajúcich sa tendencií v eurozóne, ako i vplyv spoločných politík na diferencované hospodárske systémy v rámci eurozóny;
– stanoviť spoločné pravidlá pre účinnejšie využívanie všeobecných usmernení pre hospodárske politiky, spolu s usmerneniami v oblasti zamestnanosti ako kľúčového nástroja hospodárskeho riadenia, dohľad a špecifické odporúčania pre každý členský štát s ohľadom na stratégiu EÚ 2020, zameriavajúc sa na konvergencie a divergencie medzi členskými štátmi a ich vnútroštátne konkurenčné výhody vrátane demografickej situácie, s cieľom posilniť odolnosť hospodárstva voči vonkajším otrasom a prípadným dôsledkom rozhodnutí členských štátov pre iné členské štáty, predovšetkým v eurozóne;
– zriadiť na vnútroštátnej úrovni mechanizmus hodnotenia vykonávania priorít stratégie Európa 2020 a plnenia príslušných vnútroštátnych cieľov obsiahnutých v národných programoch reforiem, aby sa podporilo každoročné hodnotenie zo strany inštitúcií EÚ;
– stanoviť postupy, ktoré by umožnili Komisii vydať včasné varovanie a poskytnúť politické poradenstvo v skorom štádiu priamo členským štátom;
v prípade pretrvávajúcej a vážnej makroekonomickej nerovnováhy by malo byť možné uviesť členský štát prostredníctvom transparentného a objektívneho postupu do „pozície nadmernej nerovnováhy“, čím by sa spustil mechanizmus prísnejšieho dohľadu;
– ustanoviť tzv. európsky semester na porovnávanie a hodnotenie návrhov rozpočtov členských štátov (hlavných prvkov a východísk) na základe diskusie národných parlamentov, s cieľom lepšie hodnotiť implementáciu a vykonávanie stabilizačných a konvergenčných programov a národných programov reforiem; mali by sa rešpektovať vnútroštátne rozpočtové pravidlá a postupy; členské štáty predložia svoje stabilizačné a konvergenčné programy a národné programy reforiem v apríli Komisii v nadväznosti na náležité zapojenie národných parlamentov a pri zohľadnení pravidiel a záverov na úrovni EÚ; Európsky parlament môže ustanoviť systematický spôsob podpory verejnej diskusie a zvyšovania povedomia, viditeľnosti a zodpovednosti týchto postupov a toho, ako inštitúcie EÚ tieto dohodnuté pravidlá vykonávajú;
– vytvoriť tzv. európsky semester na riešenie prípadných vedľajších účinkov (tzv. spill-over effect) vnútroštátnych fiškálnych politík, ako aj systém včasného odhalenia nadmerných schodkov rozpočtu, a garantovať súlad medzi opatreniami podľa integrovaných usmernení na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, ako aj plnenie kvantitatívnych a kvalitatívnych cieľov, napríklad v oblasti rastu a zamestnanosti, ktoré by umožnili reálne a včasné zapojenie všetkých príslušných strán vrátane národných parlamentov a Európskeho parlamentu, ako aj konzultácie so sociálnymi partnermi;
– zabezpečiť, aby hlavné predpoklady a ukazovatele využívané v základných prognózach na prípravu vnútroštátnych stabilizačných a konvergenčných programov a národných programov reforiem boli vytvorené rozhodným a konzistentným spôsobom, najmä v eurozóne; zaviesť trojstupňový prístup zahŕňajúci negatívny, východiskový a priaznivý makroekonomický scenár zohľadňujúci neisté medzinárodné hospodárske prostredie; naďalej by sa mala harmonizovať metodika výpočtu hlavných rozpočtových agregovaných ukazovateľov s cieľom uľahčiť porovnávanie medzi členskými štátmi;
– v rámci stabilizačných a konvergenčných programov a národných programov reforiem zaviesť prísnejší záväzok vo vzťahu k dodržiavaniu strednodobého fiškálneho cieľa, v rámci ktorého sa zohľadňuje súčasná úroveň dlhu a implicitných záväzkov členských štátov, najmä vzhľadom na starnutie populácie;
– zaviesť silnejšie prepojenie medzi stabilizačnými a konvergenčnými programami a národnými programami reforiem a medzi vnútroštátnymi ročnými a viacročnými rozpočtovými rámcami, pričom sa budú dodržiavať vnútroštátne pravidlá a postupy;
– zaviesť prísnejšie hodnotenie stabilizačných a konvergenčných programov z hľadiska ich vzájomného prepojenia s cieľmi ďalších členských štátov a cieľmi Únie pred prijatím politík stanovených v programoch stability a konvergenčných programoch na vnútroštátnej úrovni;
– zabezpečiť širokú účasť národných parlamentov a konzultácie so sociálnymi partnermi pred formálnym predložením stabilizačných a konvergenčných programov a národných programov reforiem na úrovni EÚ v stanovenom časovom rámci, napríklad prostredníctvom každoročnej rozpravy o integrovaných usmerneniach a o ich príslušných smerovaniach rozpočtu, ktorá sa uskutoční medzi národnými parlamentmi za účasti Európskeho parlamentu;
– zaviesť systematickejšie následné porovnávanie na jednej strane plánovaného fiškálneho smerovania a smerovania v oblasti rastu a zamestnanosti, ktoré členské štáty uviedli vo svojich stabilizačných a konvergenčných programoch a národných programoch reforiem, a na druhej strane skutočných výsledkov, ktoré by umožnilo klásť otázky a sledovať dôležité rozdiely medzi plánovanými a skutočnými údajmi;
– zabezpečiť opatrenia v nadväznosti na každoročné politické odporúčania a upozornenia Komisie týkajúce sa dodržiavania cieľov stratégie Európa 2020 zo strany členských štátov a vytvorenie systému „cukru a biča“ na zaistenie plnenia týchto cieľov zo strany členských štátov;
– zabezpečiť väčšiu zodpovednosť a transparentnosť hodnotenia stabilizačných a kovergenčných programov a národných programov reforiem na úrovni EÚ voči Parlamentu s cieľom zvýšiť povedomie verejnosti a vzájomný tlak;
– pod záštitou Komisie zaviesť nezávislý, systematický a komplexný postup hodnotenia stabilizačných a kovergenčných programov a národných programov reforiem s cieľom uplatňovať transparentnejší prístup a posilniť nezávislé hodnotenie;
– zaviesť špecifické postupy a požiadavku, aby sa členské štáty, najmä členské štáty v eurozóne, navzájom informovali a informovali aj Komisiu pred prijímaním rozhodnutí v oblasti hospodárskej politiky s očakávanými závažnými vedľajšími účinkami, ktoré by mohli ohroziť plynulé fungovanie vnútorného trhu a Hospodárskej a menovej únie (HMÚ);
– zaviesť požiadavku, aby členské štáty poskytli dodatočné informácie Komisii v prípade závažnej obavy z toho, že vykonávaná politika môže ohroziť rast v rámci celej Únie alebo riadne fungovanie vnútorného trhu alebo HMÚ alebo ohroziť plnenie cieľov stanovených na úrovni Únie, a to najmä v stratégii Európa 2020;
– zohľadniť v mnohostrannom rámci dohľadu hodnotenie Európskeho výboru pre systémové riziká, najmä pokiaľ ide o finančnú stabilitu, stresové testovanie, možné vonkajšie a vnútorné vedľajšie účinky a akumuláciu nadmerného súkromného dlhu;
– vytvoriť rámec náležitého a transparentného dohľadu, ktorý zahŕňa dva piliere – hospodárske politiky a politiky zamestnanosti – na základe článkov 121 a 148 ZFEÚ; v rámci piliera zamestnanosti – ako súčasti revidovanej a posilnenej európskej stratégie zamestnanosti – by mal takýto rámec umožniť hodnotenie primeranosti politík zamestnanosti na základe usmernení pre politiky zamestnanosti, aby sa dali sformulovať skutočné usmernenia, ktoré by zohľadňovali európsky rozmer a vedľajšie účinky, a umožnil sa ich následný prevod do tvorby domácich politík; okrem toho by sa mali stanoviť včasné odporúčania preventívneho charakteru s cieľom riešiť hlavné nedostatky a problémy, s ktorými sa stretávajú politiky zamestnanosti a pracovné trhy v členských štátoch;
– posilniť úlohu Výboru pre zamestnanosť, ako sa uvádza v článku 150 ZFEÚ, najmä pri riešení cezhraničných otázok zamestnanosti, a úlohu Výboru pre sociálnu ochranu podľa článku 160 ZFEÚ;
– pri všetkých hodnoteniach rozpočtov zabezpečiť, aby sa výslovne zohľadnili štrukturálne reformy vykonávané členskými štátmi, najmä dôchodkové reformy, reformy zdravotníctva a reformy sociálneho zabezpečenia, ktoré sa zameriavajú na riešenie otázok súvisiacich s demografickým vývojom, ako aj tie, ktoré sa týkajú pomoci, vzdelávania a výskumu, pričom by sa malo rovnako prihliadať na udržateľnosť a na primeranosť; mal by sa taktiež posúdiť vplyv týchto reforiem na zamestnanosť a ich sociálny vplyv, najmä na zraniteľné sociálne skupiny, aby sa nestanovili žiadne pravidlá bez toho, aby sa vopred posúdil ich vplyv na zamestnanosť a sociálne zabezpečenie v členských štátoch;
– uplatniť novú horizontálnu doložku Lisabonskej zmluvy týkajúcu sa sociálnej oblasti, ktorá upriamuje pozornosť na sociálne práva a sociálne ciele pri navrhovaní nových politík EÚ;
– zabezpečiť, aby bol Európsky Parlament primerane zapojený do cyklu dohľadu nad hospodárskymi politikami a politikami zamestnanosti a do hodnotenia sociálneho vplyvu týchto politík; v tejto súvislosti by sa mal vymedziť harmonogram a proces prijímania integrovaných usmernení, najmä usmernení pre politiky zamestnanosti, spôsobom, ktorý by poskytoval Európskemu parlamentu potrebný čas na plnenie jeho poradnej úlohy podľa článku 148 ods. 2 ZFEÚ;
– zaviesť riadny a transparentný rámec monitorovania a hodnotenia pre usmernenia politík zamestnanosti založený na hlavných cieľoch EÚ, na ktorý sa nadviaže primeranými čiastkovými cieľmi, ukazovateľmi a tabuľkami hodnotenia s prihliadnutím na osobitosti každého členského štátu so zreteľom na rozdielnu východiskovú pozíciu jednotlivých krajín;
– vyzvať oddelenia Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti a Rady pre hospodárske a finančné záležitosti a ich príslušné pracovné skupiny, aby posilnili svoju spoluprácu, a to aj usporiadaním spoločných polročných stretnutí s cieľom zabezpečiť skutočné prepojenie ich politík.
Odporúčanie č. 2: posilnenie pravidiel Paktu stability a rastu (PSR)
Cieľom legislatívneho aktu, ktorý sa má prijať (okrem iného na základe článku 126 ZFEÚ), by malo byť najmä posilnenie preventívnej funkcie PSR a začlenenie sankcií a stimulov zohľadňujúcich vo väčšej miere hospodársku a politickú oblasť.
Pritom by sa mala náležite vziať do úvahy štruktúra štátneho deficitu a dlhu (vrátane implicitných záväzkov), tzv. hospodársky cyklus, s cieľom predísť procyklickej rozpočtovej politike, ako aj charakter verejných príjmov a výdavkov, ktoré sú potrebné pre štrukturálne reformy posilňujúce rast.
Všetky štáty by sa mali usilovať o dosiahnutie pokroku, no štáty s väčšími nedostatkami by vo všeobecnosti mali prispieť väčším dielom k splneniu cieľov týkajúcich sa zadlženosti a schodkov.
Pri posudzovaní nerovnováh v salde bežných účtov by sa mal brať do úvahy aj demografický vývoj.
– lepšie integrovať tzv. kritériá schodku (aspekt udržateľnosti) do každého kroku v rámci postupu pri nadmernom schodku (EDP) a zaviesť postup dohľadu pri nadmernom dlhu (EDSP) na základe úrovne hrubého dlhu; postup EDSP by si vyžadoval pravidelné podrobné správy o dynamike a vývoji dlhu, ich prepojení a vývoji, pričom by sa zohľadňovali podmienky špecifické pre každú krajinu a členským štátom by sa poskytli rôzne časové harmonogramy na dosiahnutie cieľových hodnôt stanovených v PSR;
Komisia by mala v rámci postupu EDSP konzultovať s európskymi a príslušnými vnútroštátnymi sociálnymi partnermi;
– dôslednejšie zohľadňovať úroveň dlhu, jeho profil (vrátane splatnosti) a jeho dynamiku (posúdenie udržateľnosti verejných financií) v rýchlosti približovania sa špecifickému strednodobému fiškálnemu cieľu daného členského štátu, ktorý sa má začleniť do stabilizačných a konvergenčných programov;
– ako súčasť postupu EDSP zaviesť jasný harmonizovaný rámec merania a monitorovania dynamiky dlhu vrátane implicitných a podmienených záväzkov, ako sú záväzky súvisiace s dôchodkami z verejných zdrojov a štátne záruky (okrem iného podľa toho, či ide o hlavné, úrokové alebo príjmové toky) v investíciách do partnerstiev verejného a súkromného sektora a záťaž vyplývajúca z takýchto investícií pre štátny rozpočet počas určitého časového obdobia;
– zaviesť diferencovaný časový rámec pre jednotlivé krajiny týkajúci sa procesu fiškálnej konsolidácie, ktorý vznikne najneskôr v roku 2015, s ohľadom na zosúladenie všetkých úrovní verejného dlhu s požiadavkami stanovenými v PSR;
– zaviesť mechanizmus monitorovania vrátane prípadných verejných upozornení a odstupňovaných sankcií a stimulov v prípade členských štátov, ktoré nesplnili svoje špecifické strednodobé fiškálne ciele ani sa k ich splneniu nepribližujú dohodnutým tempom, ako aj možných ekonomických stimulov pre krajiny, ktoré svoje strednodobé fiškálne ciele splnili skôr ako sa očakávalo;
– zaviesť minimálne pravidlá a usmernenia pre oblasť vnútroštátnych rozpočtových postupov (tzn. ročné a viacročné finančné rámce) s cieľom splniť povinnosť ustanovenú v článku 3 protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom schodku; tieto vnútroštátne rámce by mali obsahovať dostatok informácií jednak o strane výdavkov a jednak o strane príjmov plánovaných rozpočtových opatrení, aby bola možná účelná diskusia a kontrola rozpočtových plánov, tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ; treba sa navyše naďalej venovať porovnateľnosti vnútroštátnych rozpočtov, pokiaľ ide o kategórie výdavkov a príjmov a politické priority, ktoré odrážajú,
– podnietiť vytvorenie mechanizmu včasného varovania v rámci rozpočtovej kontroly na vnútroštátnej úrovni;
– vytvoriť v rámci eurozóny vopred vymedzené a preventívne opatrenia, o ktorých sa rozhodne na základe jasných právomocí Komisie a ktoré sa týkajú preventívnej, ako aj nápravnej funkcie PSR, aby sa uľahčilo prijímanie opatrení včasného varovania a ich progresívne uplatňovanie;
– presadzovať a uplatňovať takéto sankcie a stimuly v prípade členských štátov eurozóny a zohľadňovať pritom veľmi úzke prepojenia s ekonomikami mimo eurozóny (predovšetkým tými, ktorých vstup do eurozóny sa očakáva) ako súčasť nového mnohostranného rámca dohľadu a posilnených nástrojov PSR, najmä zvýšeného významu strednodobého fiškálneho cieľa;
– vykonať potrebné zmeny vnútorného rozhodovacieho postupu Komisie pri náležitom zohľadnení súčasných zásad zakotvených v ZFEÚ, aby sa zabezpečila účinná a rýchla implementácia sankčných mechanizmov na základe jej jednoznačných právomocí, predovšetkým pre členské štáty eurozóny;
– zabezpečiť, aby Komisia rozhodovala o dodržiavaní Paktu stability a rastu členskými štátmi nezávislejšie od Rady, aby sa v plnej miere dodržiavali zásady PSR;
– zabezpečiť, aby sa o každoročných politických odporúčaniach viedla rozprava v Európskom parlamente pred rokovaniami v Európskej rade.
Odporúčanie č. 3: zlepšenie hospodárskeho riadenia v eurozóne zo strany Euroskupiny, ako i Európskej únie ako celku
Uznáva, že je dôležité, aby sa všetky členské štáty Európskej únie zúčastnili na dosahovaní hospodárskeho zblíženia, ale zároveň uznáva, že situácia krajín eurozóny sa líši od situácie iných členských štátov, pretože nemajú k dispozícii mechanizmus výmenných kurzov v prípadoch, keď potrebujú upraviť relatívne ceny, a že nesú spoločne zodpovednosť za fungovanie Európskej menovej únie ako takej, a preto nové pravidlá, založené na odporúčaniach predložených v tomto uznesení, na článku 136 ZFEÚ a protokole č. 14 o Euroskupine, sa zameriavajú na tieto aspekty:
– vytvoriť pre eurozónu osobitný rámec na posilnené monitorovanie so zameraním na extrémne makroekonomické rozdiely, hospodársky rast, úroveň nezamestnanosti, cenovú konkurencieschopnosť, reálne výmenné kurzy, rast úverov a aktuálny vývoj situácie v oblasti účtovníctva dotknutých členských štátov;
– vytvoriť pravidelný rámec na zvýšenie koordinácie medzi všetkými členskými štátmi EÚ s cieľom monitorovať a podporiť hospodárske zbližovanie a diskutovať o potenciálnych makroekonomických nerovnováhach v Únii;
– zvýšiť význam výročných správ o dohľade v eurozóne, ktoré vychádzajú zo štvrťročných tematických správ o situácii vo viacerých krajinách a ktoré sú na jednej strane zamerané na možné vedľajšie účinky svetového hospodárskeho vývoja, ako aj politík a okolností, ktoré majú osobitný vplyv na niektoré členské štáty v eurozóne, a na druhej strane na vplyv, ktorý môžu mať ekonomické rozhodnutia Euroskupiny na krajiny a regióny mimo eurozóny; osobitnú pozornosť treba venovať určovaniu politík, ktoré majú kladné vedľajšie účinky, najmä v čase hospodárskej recesie, a podporovať tak trvalý rast v celej eurozóne;
– posilniť sekretariát predsedu Euroskupiny,
– navrhuje, aby komisár zodpovedný za hospodárske a menové záležitosti bol súčasne podpredsedom Komisie, poverený zabezpečením súdržnosti hospodárskej činnosti EÚ, dohľadom nad tým, ako Komisia vykonáva svoje hospodárske a fiškálne úlohy a úlohy v oblasti finančných trhov, ako i koordinovaním ďalších aspektov hospodárskej činnosti Únie;
– zvýšiť transparentnosť a zodpovednosť prijímania rozhodnutí Euroskupiny zavedením pravidelného dialógu s predsedom Euroskupiny v rámci príslušného výboru Parlamentu a promptným zverejňovaním rozhodnutí Euroskupiny na jej internetových stránkach; zabezpečiť, aby prinajmenšom tie členské štáty mimo eurozóny, ktoré sa zaviazali zaviesť spoločnú menu, mali prístup k rozpravám v Euroskupine.
Odporúčanie č. 4: zaviesť pre eurozónu spoľahlivý a dôveryhodný mechanizmus predchádzania nadmernému dlhu a jeho riešenia
Pred prijatím každého legislatívneho aktu by sa malo uskutočniť posúdenie vplyvu a štúdia uskutočniteľnosti (na základe článkov 122, 125, 329 (posilnená spolupráca) a 352 ZFEÚ alebo na akomkoľvek inom náležitom právnom základe), čo by nemalo trvať dlhšie než rok, s cieľom:
– ustanoviť stály mechanizmus alebo orgán (Európsky menový fond), po náležitom preskúmaní jeho výhod a nevýhod – čo by nemalo trvať dlhšie než rok – ktorý by fungoval ako orgán dohľadu nad vývojom štátneho dlhu a dopĺňal by Pakt stability a rastu ako záchranný mechanizmus v prípadoch, keď už pre vládu a/alebo členský štát, ktoré majú problémy s platobnou bilanciou, nie je dostupné financovanie prostredníctvom trhu; bude sa zakladať na existujúcich mechanizmoch (európsky finančný stabilizačný nástroj, európsky finančný stabilizačný mechanizmus a európsky nástroj platobnej bilancie) a bude obsahovať jednoznačné pravidlá, okrem iného o týchto aspektoch:
– o kritériách členstva, napr. plnenie minimálnych požiadaviek pre vnútroštátne rozpočtové pravidlá/inštitúcie,
– o rozhodovacích postupoch a financovaní,
– o podmienkach poskytovania výnimočných pôžičiek,
– o monitorovaní,
– o zdrojoch a právomociach;
tento mechanizmus by nemal obmedzovať právomoc rozpočtových orgánov, pokiaľ ide o vytvorenie rozpočtu EÚ na primeranej úrovni, mal by zabrániť morálnemu hazardovaniu a mal by byť v súlade so zásadami a dôsledkami štátnej pomoci; malo by sa dôkladne posúdiť, či by sa členské štáty mimo eurozóny mohli pripojiť k európskemu stabilizačnému mechanizmu, a to na individuálnom základe a po splnení vopred stanovených kritérií;
– preskúmať možnosť pripojenia členských štátov mimo eurozóny k európskemu stabilizačnému mechanizmu, a to na individuálnom základe a po splnení určitých podmienok;
– informovať Európsky parlament o očakávanom vplyve na úverový rating EÚ: a) vytvorením finančného stabilizačného mechanizmu, b) využitím celého riadku;
– poskytnúť dostatočné informácie o pravidlách uplatňovania finančného stabilizačného mechanizmu s ohľadom na stropy viacročného finančného rámca (VFR); vzhľadom na možné ďalekosiahle dôsledky pre rozpočet venovať európskemu finančnému stabilizačnému mechanizmu väčšiu pozornosť ešte predtým, ako bude prijaté nariadenie o VFR;
– uznať, aby obe zložky rozpočtového orgánu boli zapojené do rozhodnutí týkajúcich sa vplyvu, ktorý by tento mechanizmus mohol mať na rozpočet EÚ;
– súhlasiť s tým, že všetky prípadné rozpočtové potreby spojené s týmto mechanizmom by sa mali financovať prostredníctvom ad hoc revízie VFR, aby sa včas zabezpečilo dostatočné zapojenie rozpočtového orgánu.
Odporúčanie č. 5: preskúmať rozpočtové, finančné a fiškálne nástroje EÚ
Legislatívny akt/ štúdiu uskutočniteľnosti je potrebné prijať v priebehu dvanástich mesiacov, s cieľom:
– vypracovať do jedného roka posúdenie uskutočniteľnosti (povaha, riziká a výhody) s cieľom zaviesť systém s dlhodobou perspektívou, v rámci ktorého sa členské štáty môžu zúčastňovať na vydávaní spoločných štátnych dlhopisov; v posúdení by sa mali objasniť právne možnosti a ciele, napr. financovanie dlhodobých európskych projektov v oblasti infraštruktúr a strategických projektov prostredníctvom dlhopisov na projekty; je potrebné analyzovať silné a slabé stránky všetkých možností a vziať do úvahy prípadné dôsledky morálneho hazardovania zúčastnených členov;
– posilniť a so zreteľom na ciele Európa 2020 aktualizovať politiku súdržnosti Únie v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB) s cieľom zmenšiť štrukturálne nedostatky, vyrovnať disproporcie v prosperite, posilniť kúpyschopnosť a zvýšiť konkurencieschopnosť hospodársky slabších regiónov okrem iného tým, že sa uľahčí plnenie finančných potrieb MSP a ich úspešná účasť na vnútornom trhu;
– zdôrazňuje, že nezávislosť Európskej centrálnej banky je nevyhnutná pre stabilitu finančného hospodárstva a hospodárstva voľného trhu Európskej únie;
– naliehavo vyzýva, aby sa zachovalo zreteľné oddelenie fiškálnej a menovej politiky s cieľom neohroziť nezávislosť Európskej centrálnej banky;
– rozvíjať spoločné rozpočtové zásady, pokiaľ ide o verejné výdavky (týkajúce sa národných rozpočtov a rozpočtu EÚ) a stanoviť spoločné politiky a nástroje na podporu stratégie Európa 2020, pričom sa zachová rovnováha cieľov rozpočtovej disciplíny a umožní sa dlhodobé financovanie udržateľnej zamestnanosti a investovanie;
– vytvoriť jasný rámec pre obnovené spoločné úsilie v spojení s rozpočtovými prostriedkami EÚ a finančnými zdrojmi EIB s cieľom ďalej zvýšiť rozpočtové prostriedky v budúcom viacročnom finančnom rámci a využívať odborné znalosti EIB v oblasti finančného inžinierstva, jej záväzky k politikám EÚ a jej kľúčovú úlohu medzi finančnými inštitúciami verejného a súkromného sektora a posilniť úlohu EIB a kohézneho fondu, najmä v čase hospodárskej recesie;
– zriadiť skupinu na vysokej úrovni pre daňovú politiku, ktorej by predsedala Komisia a ktorá by bola poverená úlohou vypracovať do jedného roka plán strategického a pragmatického prístupu k otázkam daňovej politiky s osobitným zreteľom na boj proti daňovým podvodom a daňovým rajom, oživiť kódex správania pri zdaňovaní podnikov a zároveň rozšíriť postupy proti nespravodlivej daňovej súťaži, rozšíriť automatickú výmenu informácií, uľahčiť prijatie daňových reforiem na posilnenie rastu a skúmať nové nástroje, program vonkajších vzťahov EÚ, najmä v kontexte G20, by v oblasti daňových záležitostí mala analyzovať táto skupina na vysokej úrovni pre daňovú politiku;
– zriadiť politickú skupinu na vysokej úrovni, ktorej by predsedala Komisia a ktorá by bola poverená preskúmaním možnosti inštitucionálnych zmien v rámci prebiehajúcich reforiem riadenia hospodárstva vrátane možnosti vytvorenia európskej štátnej pokladnice (ECT) s cieľom poskytnúť Európskej únii vlastné finančné zdroje v súlade s Lisabonskou zmluvou, aby sa znížila jej závislosť od prevodov finančných prostriedkov z členských štátov;
– posilniť jednotný trh podporou elektronického a nadnárodného obchodu, zjednodušiť internetové platobné postupy a harmonizovať fiškálne nástroje ako spôsob posilnenia dôvery spotrebiteľov v európsku ekonomiku.
Odporúčanie č. 6: regulácia finančného trhu a dohľad nad ním s jasným makroekonomických rozmerom:
Legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by mal mať za cieľ:
– zabezpečiť, aby akékoľvek legislatívne iniciatívy týkajúce sa finančných služieb boli v súlade s makroekonomickými politikami s cieľom zaistiť potrebnú transparentnosť a stabilitu trhu a následne posilniť dôveru, pokiaľ ide o trhy a hospodársky vývoj;
– podporovať konzistentné vykonávanie kapitálových požiadaviek druhého piliera ako reakciu na cenové bubliny špecifických aktív alebo otázky menového agregátu;
– regulovať prepojenia medzi finančnými trhmi a makroekonomickými politikami, aby sa zabezpečila stabilita, transparentnosť, zodpovednosť a obmedzovanie stimulov, pokiaľ ide o nadmerné riskovanie;
– pravidelne vyhodnocovať vývoj cien aktív a rast úrokov v členských štátoch a ich vplyv na finančnú stabilitu a vývoj bežného účtu, ako aj reálne výmenné kurzy členských štátov;
– udeliť európskym orgánom dohľadu výlučné právomoci dohľadu nad veľkými cezhraničnými finančnými inštitúciami.
Odporúčanie č. 7: zlepšiť spoľahlivosť štatistík EÚ
Legislatívny akt, ktorý sa má prijať, by mal mať za cieľ:
– zaručiť dôsledné plnenie dohodnutých politických záväzkov v oblasti štatistiky;
– posilniť vyšetrovacie právomoci Komisie (Eurostatu) vrátane vykonávania kontrol priamo na mieste bez predchádzajúceho upozornenia a prístupu ku všetkým účtovným a rozpočtovým informáciám vrátane stretnutí s osobami a agentúrami oboznámenými s týmito informáciami, napríklad s nezávislými ekonómami, obchodnými organizáciami a odborovými zväzmi, s cieľom posúdiť kvalitu verejných financií; v prípade potreby by tieto opatrenia mali byť sprevádzané zvýšením jej rozpočtu a ľudských zdrojov;
– žiadať od členských štátov, aby Komisii (Eurostatu) poskytovali údaje, ktoré sú v súlade so štatistickými zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike
Ú. v.
ES L 87, 31.
3.
2009, s.
164. ;
– žiadať od členských štátov, aby uvádzali, ktoré údaje poskytnuté Komisii (Eurostatu) sú založené na správe nezávislého audítora;
– zaviesť finančné a nefinančné sankcie za poskytovanie štatistík, ktoré nie sú v súlade so štatistickými zásadami stanovenými v nariadení (ES) č. 223/2009;
– preskúmať potrebu mať k dispozícii viac harmonizovaných údajov, ktoré sú dôležité pre rámec hospodárskeho riadenia navrhnutý v prílohe; predovšetkým zaistiť primeraný kvalitatívny rámec európskej štatistiky, ktorý je potrebný na posilnenie rámca analytického dohľadu vrátane tzv. súboru ukazovateľov na účely účinného mnohostranného dohľadu podľa odporúčania č. 1;
– harmonizovať údaje o verejných financiách, ktoré sú založené na štandardizovaných a medzinárodne uznávaných účtovných metódach;
– zaručiť jednotné a otvorené zverejňovanie určitých mimosúvahových záväzkov, najmä pokiaľ ide o budúce platby vyžadované v súvislosti s dôchodkami pre verejný sektor a dlhodobými zmluvami so súkromným sektorom na lízing alebo poskytovanie služieb verejných zariadení.
Odporúčanie č. 8: zlepšiť vonkajšie zastupovanie Únie v oblasti hospodárskych a menových vecí
Cieľom legislatívneho aktu (založeného na článku 138 ZFEÚ), ktorý treba prijať, by malo byť:
– dosiahnuť dohodu o zastupovaní eurozóny/EÚ v MMF a v náležitých prípadoch v iných relevantných finančných inštitúciách;
– prehodnotiť podmienky týkajúce sa zastupovania eurozóny/EÚ v ostatných medzinárodných orgánoch v oblasti hospodárskej, menovej a finančnej stability;
– a v duchu ustanovení ZFEÚ zahrnúť postup s cieľom plne informovať a zapojiť Európsky parlament pred prijatím rozhodnutia podľa článku 138 tejto zmluvy;
– vytvoriť jasný medzinárodný program zameraný na eurozónu/EÚ, ktorý zaistí rovnaké medzinárodné podmienky v programe EÚ týkajúcom sa nariadenia vo fiškálnej a finančnej oblasti, ako i oblasti dohľadu a boja proti podvodom;
– začať paralelne s opatreniami, ktoré môžu a musia byť čo najrýchlejšie prijaté podľa súčasného inštitucionálneho rámca, úvahu s cieľom určiť hranice tohto rámca a vytýčiť smery reformy zmlúv, ktoré umožnia zavedenie mechanizmov a štruktúr nevyhnutných na súdržné a efektívne hospodárske riadenie, ako aj na skutočnú makroekonomickú konvergenciu medzi členskými štátmi v eurozóne i mimo nej.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Aktuálna hospodárska, finančná a sociálna kríza ukázala, že súčasný model hospodárskeho riadenia v Únii nefungoval tak efektívne, ako by mal fungovať v ideálnom prípade.
V posledných rokoch nebola miera zbližovania členských štátov dostatočná.
Namiesto toho pretrvávali makroekonomické a fiškálne nerovnosti a v posledných 11 rokoch sa dokonca prehĺbili.
Rámec dohľadu bol príliš slabý a ustanovenia Paktu stability a rastu sa nedodržiavali v dostatočnej miere, najmä pokiaľ ide o časť v oblasti prevencie.
V dôsledku toho naďalej pretrváva makroekonomická nerovnováha a zvýšila sa neudržateľnosť verejných financií.
Poslednú fázu predstavovala kríza štátneho dlhu v eurozóne na jar 2010.
Teraz by sme sa mali poučiť z chýb v minulosti.
Máme šancu zlepšiť hospodársky rámec a zaviesť jasné a konkrétnejšie zamerané nástroje dohľadu.
Hlavným cieľom tejto správy, ktorá dopĺňa predchádzajúce a súčasné práce Európskeho parlamentu, je predložiť niekoľko podnetov týkajúcich sa štrukturálnych reforiem a postupu, prostredníctvom čoho by inštitúcie a členské štáty EÚ mohli posilniť svoje úlohy vzhľadom na spoločný osud.
Je zameraná na lepšiu koordináciu s členskými štátmi a medzi nimi, najmä v prípade členských štátov eurozóny, s cieľom zabrániť opakovaniu situácií, svedkami ktorých sme boli v nedávnom období.
Tieto opatrenia by sa mali zamerať na krátkodobý horizont, ktorý je predmetom sekundárnych právnych predpisov, a na dlhodobý horizont, čo môže znamenať niekoľko zmien v zmluve.
Je podstatné, aby členské štáty v budúcnosti dodržiavali pravidlá a rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ, napríklad ustanovenia a nástroje Paktu stability a rastu.
Nemali by sa opakovať prípady ich nedodržiavania, zaznamenané v posledných rokoch.
Je potrebné viac kontrolovať deficit verejných financií a zároveň dôkladnejšie monitorovať vývoj verejného dlhu, ako aj verejné príjmy.
V prípade produktivity a konkurencieschopnosti EÚ sa tiež musíme intenzívne zamerať na ciele EÚ 2020 s osobitným dôrazom na vzdelávanie, inovácie, výskum a vývoj a umožniť flexibilitu trhu.
V oblasti štrukturálnych reforiem potrebujeme dosiahnuť pokrok, pokiaľ ide o sociálnu politiku a integráciu pracovných trhov, fiškálne podnety pre MSP, ktoré sú hlavným hnacím motorom rastu, a upevnenie vnútorného trhu, pričom členské štáty by nemali medzi sebou súťažiť a mali by rešpektovať, že každý z nich má vlastné tempo a spôsoby rastu a rozvoja.
Hlavné myšlienky tejto správy boli vypracované v podobe ôsmich odporúčaní, ktoré sa snažia v hrubých rysoch načrtnúť predstavu hospodárskeho riadenia a stability v Európskej únii:
Ø Odporúčanie č. 1: vytvorenie súdržného a transparentného rámca pre mnohostranný dohľad nad makroekonomických vývojom v Únii a v členských štátoch
Ø Odporúčanie č. 2: posilnenie pravidiel Paktu stability a rastu (PSR)
Ø Odporúčanie č. 3: zlepšenie hospodárskeho riadenia v eurozóne zo strany Euroskupiny
Ø Odporúčanie č. 4: zaviesť pre eurozónu spoľahlivý a dôveryhodný mechanizmus predchádzania nadmernému dlhu a jeho riešenia
Ø Odporúčanie č. 5: preskúmať rozpočtové, finančné a fiškálne nástroje EÚ
Ø Odporúčanie č. 6: regulácia finančného trhu a dohľad nad ním s jasným makroekonomických rozmerom
Ø Odporúčanie č. 7: zlepšiť spoľahlivosť štatistík EÚ
Ø Odporúčanie č. 8: zlepšiť vonkajšie zastupovanie Únie v oblasti hospodárskych a menových vecí.
29.9.2010
STANOVISKO Výboru pre rozpočet
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
k zlepšeniu rámca hospodárskeho riadenia a stability Únie, najmä v eurozóne
( 2010/2099(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Marta Andreasen
(Iniciatíva – článok 42 rokovacieho poriadku)
NÁVRHY
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže súčasná finančná kríza je výsledkom mnohých faktorov, napríklad nedostatku riadnej koordinácie v oblasti hospodárskej politiky,
B. keďže hospodárska kríza, ktorá viedla k bezodkladnému prijatiu európskeho finančného stabilizačného mechanizmu v máji 2010 prostredníctvom nariadenia Rady na základe článku 122 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), nebola predmetom konzultácií s EP,
C. keďže pozícia Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 7/2010 sa týka úprav potrebných na vytvorenie novej rozpočtovej položky 01 04 01 03 v okruhu 1A určenej pre záruku pre pôžičky do výšky 60 miliárd EUR poskytnutú Európskou úniou v súlade s ustanoveniami článku 122 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj zodpovedajúceho nového článku 802 na strane príjmov,
D. keďže niektoré členské štáty môžu potrebovať využiť záchranný balík, pričom zároveň budú musieť zohľadniť jeho rôzne opatrenia, ktoré sa vypracujú osobitne pre každú krajinu, ktorá bude balík využívať,
1. víta dohodu o kľúčových prvkoch reformy rámca EÚ pre dohľad nad finančným systémom, ktorá sa dosiahla medzi Radou a Európskym parlamentom; domnieva sa, že vytvorenie novej základne pre dohľad v Európe odstráni nedostatky, ktoré sa ukázali počas finančnej krízy; predsa však vyzýva Radu, aby sledovala vládny deficit jednotlivých krajín, keďže nadmerný dlh by mal nepriaznivý vplyv na rozpočtovú situáciu v Európskej únii;
2. žiada Komisiu, aby informovala Európsky parlament o odhadovanom vplyve a) vytvorenia finančného stabilizačného mechanizmu a b) využitia celého riadku na úverový rating EÚ;
3. žiada Radu, aby poskytla dostatočné informácie o pravidlách uplatňovania finančného stabilizačného mechanizmu s ohľadom na stropy viacročného finančného rámca (VFR); aby vzhľadom na možné ďalekosiahle dôsledky pre rozpočet venovala európskemu finančnému stabilizačnému mechanizmu väčšiu pozornosť ešte predtým, ako prijme nariadenie o VFR; aby akceptovala skutočnosť, že obe zložky rozpočtového orgánu by mali byť zapojené do rozhodnutí týkajúcich sa vplyvu, ktorý by tento mechanizmus mohol mať na rozpočet EÚ; aby súhlasila s tým, že akékoľvek prípadné rozpočtové potreby spojené s týmto mechanizmom by sa mali financovať prostredníctvom ad hoc revízie VFR, aby sa včas zabezpečilo dostatočné zapojenie rozpočtového orgánu;
4. zdôrazňuje, že národné parlamenty a Európsky parlament by mali spolupracovať na posilnení rozpočtovej koordinácie medzi EÚ a členskými štátmi;
5. požaduje, aby sa zvýšila transparentnosť a viditeľnosť rozpočtovej koordinácie medzi oboma úrovňami zosúladením kategórií výdavkov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
29.9.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
38
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Damien Abad, Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Andrea Cozzolino, Jean-Luc Dehaene, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ivars Godmanis, Ingeborg Gräßle, Estelle Grelier, Carl Haglund, Lucas Hartong, Jutta Haug, Jiří Havel, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Anne E. Jensen, Ivailo Kalfin, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Barbara Matera, Claudio Morganti, Nadezhda Neynsky, Dominique Riquet, László Surján, Helga Trüpel, Derek Vaughan, Angelika Werthmann
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
François Alfonsi, Jan Olbrycht, Georgios Stavrakakis
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Olle Ludvigsson
30.9.2010
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
k zlepšeniu rámca hospodárskeho riadenia a stability Únie, najmä v eurozóne
( 2010/2099(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
David Casa
(Iniciatíva – článok 42 rokovacieho poriadku)
NÁVRHY
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci vyzýva Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor:
I. do návrhu uznesenia, ktorý prijme, zaradil tieto návrhy:
– so zreteľom na článok 148 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– so zreteľom na návrh Komisie z 27. apríla 2010 na rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov: Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020 ( KOM(2010)0193 ) a so zreteľom na s tým súvisiace uznesenie z 8. septembra 2010
Prijaté texty, P7_TA(2010)0309 . ,
A. keďže posilňovanie koordinácie a riadenia hospodárskej politiky nadobudlo kľúčový význam pri podpore udržateľného rastu vytvárajúceho pracovné miesta v Únii a pri zabezpečovaní sociálnej súdržnosti,
B. keďže politiky zamestnanosti hrajú centrálnu úlohu pri stimulovaní rastu a konkurencieschopnosti v európskom sociálne trhovom hospodárstve tým, že zabraňujú makroekonomickým nerovnováham a zabezpečujú sociálne začlenenie a prerozdeľovanie príjmov,
C. keďže európsky sociálny model, ktorý je oslabený rozdielmi v hospodárskej konkurencieschopnosti medzi členskými štátmi, je z hľadiska celosvetovej hospodárskej súťaže výhodou,
D. keďže konsolidácia rozpočtu sa bude pravdepodobne realizovať na úkor verejných služieb a sociálnej ochrany,
II. zaradil do prílohy k svojmu návrhu uznesenia tieto odporúčania:
Vytvorenie rámca pre mnohostranný dohľad
1. vytvoriť rámec náležitého a transparentného dohľadu, ktorý zahŕňa dva piliere – hospodárske politiky a politiky zamestnanosti – na základe článkov 121 a 148 ZFEÚ.
V rámci piliera zamestnanosti – ako súčasti revidovanej a posilnenej európskej stratégie zamestnanosti – by mal takýto rámec umožniť hodnotenie primeranosti politík zamestnanosti na základe usmernení pre politiky zamestnanosti, aby sa dali sformulovať skutočné usmernenia, ktoré by zohľadňovali európsky rozmer a vedľajšie účinky, a umožnil sa ich následný prevod do tvorby domácich politík.
Okrem toho by sa mali stanoviť včasné odporúčania preventívnej povahy s cieľom riešiť hlavné nedostatky a problémy, s ktorými sa stretávajú politiky zamestnanosti a pracovné trhy v členských štátoch;
2. začleniť ciele v oblasti zamestnanosti, najmä pokiaľ ide o mieru zamestnanosti mladých ľudí a znižovanie chudoby, do hodnotiacej tabuľky, pretože tieto ciele sa nedosiahnu, ak sa bude zohľadňovať iba situácia v oblasti zamestnanosti; sledovať spôsob, akým sa tieto ciele realizujú;
3. zabezpečiť lepšiu koordináciu medzi národnými konvergenčnými programami, stratégiou Európa 2020 a usmerneniami politík zamestnanosti členských štátov, ako aj národnými programami reforiem;
4. posilniť úlohu Výboru pre zamestnanosť, ako sa uvádza v článku 150 ZFEÚ, najmä pri riešení cezhraničných otázok zamestnanosti, a úlohu Výboru pre sociálnu ochranu, ako sa uvádza v článku 160 ZFEÚ;
5. súčasne integrovaným spôsobom určiť ciele programov stratégie Európa 2020 a Paktu o stabilite a raste a uviesť, ako sa majú vykonávať, aby sa prednostne dosiahli ciele v oblasti zamestnanosti, sociálneho začlenenia, rastu a konkurencieschopnosti, pomocou finančných prostriedkov poskytnutých na splnenie strednodobého cieľa, a to v záujme finančnej konsolidácie v strednodobom a dlhodobom meradle;
6. pri všetkých hodnoteniach rozpočtov by sa mali výslovne zohľadňovať štrukturálne reformy vykonávané členskými štátmi, najmä dôchodkové reformy, reformy zdravotníctva a reformy sociálnej ochrany, ktoré sa zameriavajú na riešenie otázok súvisiacich s demografickým vývojom a tých otázok, ktoré sa týkajú pomoci, vzdelávania a výskumu, pričom by sa malo rovnako prihliadať tak na udržateľnosť, ako aj primeranosť.
Mal by sa taktiež posúdiť vplyv týchto reforiem na zamestnanosť a ich sociálny vplyv, najmä na zraniteľné sociálne skupiny, aby sa nestanovili žiadne pravidlá bez toho, aby sa vopred posúdil ich vplyv na zamestnanosť a sociálnu ochranu v členských štátoch;
7. aktivovať nové horizontálne sociálne ustanovenie obsiahnuté v Lisabonskej zmluve, ktoré pri určovaní nových politík EÚ zohľadní sociálne práva a sociálne ciele;
8. zabezpečiť, aby európsky semester umožnil skutočný a včasný príspevok všetkých príslušných zainteresovaných strán, ako sú národné parlamenty a miestne a regionálne orgány, Európsky parlament, sociálni partneri a zástupcovia občianskej spoločnosti, k štruktúrovanému sociálnemu dialógu;
9. vytvoriť systém makroekonomického sociálneho dialógu v spojení s európskym semestrom, predovšetkým vnútri eurozóny, do ktorého by sa zapojili zástupcovia odborov, podnikateľskej sféry, Európskej centrálnej banky, Európskeho parlamentu, Komisie a Rady;
10. zabezpečiť, aby bol Európsky Parlament primerane zapojený do cyklu dohľadu nad hospodárskymi politikami a politikami zamestnanosti a do hodnotenia sociálneho vplyvu týchto politík.
V tejto súvislosti by sa mal vymedziť harmonogram a proces prijímania integrovaných usmernení, najmä usmernení pre politiky zamestnanosti, spôsobom, ktorý by poskytoval Európskemu parlamentu potrebný čas na plnenie jeho poradnej úlohy podľa článku 148 ods. 2 ZFEÚ;
11. zaviesť riadny a transparentný rámec monitorovania a hodnotenia pre usmernenia politík zamestnanosti založený na hlavných cieľoch EÚ, na ktorý sa nadviaže primeranými čiastkovými cieľmi, ukazovateľmi a tabuľkami hodnotenia s prihliadnutím na osobitosti každého členského štátu so zreteľom na rozdielnu východiskovú pozíciu jednotlivých krajín;
12. zaviesť riadny a transparentný rámec monitorovania a hodnotenia rozvojových politík členských štátov z hľadiska podpory konkurencieschopnosti a tvorby nových, trvalých vysokokvalitných pracovných príležitostí;
13. národné politiky zamestnanosti a cieľ boja proti chudobe by sa mali začleniť do hodnotiacej tabuľky a mali by ich zhodnotiť odborné orgány Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO), najmä Výbor pre zamestnanosť a Výbor pre sociálnu ochranu;
14. vyzvať oddelenia Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti a Rady pre hospodárske a finančné záležitosti a ich príslušné pracovné skupiny, aby posilnili svoju spoluprácu, a to aj usporiadaním spoločných polročných stretnutí s cieľom zabezpečiť, aby sa ich politiky skutočne prepojili;
15. doplniť do hodnotiacej tabuľky alternatívne ukazovatele, ktoré opíšu rast a zhodnotia, či sa splnili ciele stanovené v stratégii Európa 2020;
16. vytvoriť skupinu na vysokej úrovni, ktorej bude predsedať Komisia a ktorá bude zodpovedať za vypracovanie strategického a pragmatického prístupu s cieľom harmonizácie pravidiel boja proti podvodu v oblasti sociálneho zabezpečenia, to znamená proti každému svojvoľnému správaniu s cieľom získať neoprávnenú výhodu a s úmyslom obísť právo.
Posilnenie pravidiel Paktu stability a rastu (PSR)
17. zaviesť systém podnetov, ako aj sankcií, ktorý neoslabuje demokratickú účasť všetkých členských štátov na prijímaní rozhodnutí, pričom treba riadne zvážiť sociálne dôsledky tohto systému.
Využiť rozpočet EÚ ako doplnkovú podporu pri zaisťovaní dodržiavania kľúčových makroekonomických podmienok; tento systém sankcií by však nemal zahŕňať rozpočtové riadky zamerané na zlepšenie kvalifikácie a zamestnaneckých a sociálnych podmienok pracovníkov, najmä Európsky sociálny fond (ESF) a Fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), ako aj vzdelávacie a výmenné programy ako Erasmus a Leonardo, okrem toho by mal systém sankcií jasne rozlišovať medzi fondmi, ktoré sú priradené národným rozpočtom, a fondmi, ktoré sa zameriavajú na jednotlivých pracovníkov a občanov.
Regulácia finančného trhu
18. povzbudiť prijímanie opatrení dlhodobej investičnej politiky a opatrení na podporu správnych politík odmeňovania, ktoré sú zamerané na dlhodobý udržateľný rast, tvorbu vysokokvalitných pracovných príležitostí, a nie na krátkodobé zisky a predchádzať postupom vo finančnom sektore, najmä v bankách a niektorých spoločnostiach kótovaných na burze, ktoré vyústili do neúmerne vysokých odmien a ktoré sú založené na zaisťovaní krátkodobého zisku tým, že vytvárajú veľmi rizikové modely obchodovania poškodzujúce pracovníkov a sporiteľov, ako aj finančnú stabilitu európskych trhov.
Takéto iniciatívy by sa mali uplatňovať v celom finančnom sektore;
19. posilniť právne nástroje, ktoré umožnia v podnikoch zaviesť sociálny dialóg, najmä so zástupcami pracovníkov, s cieľom zabezpečiť plnú informovanosť pracovníkov najmä o finančných otázkach a súlad prijatých rozhodnutí.
Zlepšenie spoľahlivosti štatistík EÚ
20. zlepšiť aktuálnosť štatistík o zamestnanosti a sociálnej situácii a údajov týkajúcich sa navrhnutého rámca riadenia a zabezpečiť ich dostupnosť na úrovni EÚ.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
30.9.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
35
6
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Pervenche Berès, Milan Cabrnoch, David Casa, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Sergio Gaetano Cofferati, Tadeusz Cymański, Frédéric Daerden, Proinsias De Rossa, Frank Engel, Sari Essayah, Ilda Figueiredo, Pascale Gruny, Marian Harkin, Roger Helmer, Nadja Hirsch, Vincenzo Iovine, Danuta Jazłowiecka, Ádám Kósa, Jean Lambert, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Traian Ungureanu
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Georges Bach, Edite Estrela, Kinga Göncz, Richard Howitt, Gesine Meissner, Csaba Sógor, Emilie Turunen, Gabriele Zimmer
29.9.2010
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
s odporúčaniami pre Komisiu o zlepšení hospodárskeho riadenia a rámci stability Únie, najmä v eurozóne
( 2010/2099(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: António Fernando Correia De Campos
(Podnet – článok 42 rokovacieho poriadku)
NÁVRHY
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa žiada Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor:
- zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. keďže dobudovanie vnútorného trhu – ako sa odporúča v Montiho správe
1 „Nová stratégia pre jednotný trh – k službám európskeho hospodárstva a spoločnosti“, správa profesora Maria Montiho predsedovi Európskej komisie Josému Manuelovi Barossovi, 9. mája 2010.
1 – má kľúčový význam pre skutočné európske hospodárske riadenie (nové odôvodnenie);
2. keďže trvalo udržateľný hospodársky rast je predpokladom hospodárskej a sociálnej stability (odôvodnenie E);
3. keďže všetky zlepšenia v oblasti hospodárskeho dohľadu a riadenia musia vychádzať z presných, spoľahlivých a porovnateľných štatistík týkajúcich sa príslušných hospodárskych politík a stanovísk daných členských štátov (odôvodnenie I);
4. keďže je nutné posilniť súlad medzi krátkodobými, strednodobými a dlhodobými verejnými investíciami a keďže tieto investície, najmä investície do infraštruktúry, musia byť využité efektívne a musia byť vyčlenené na ciele stratégie Európa 2020, najmä pokiaľ ide o výskum a vývoj, inovácie a vzdelávanie s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť, posilniť produktivitu, vytvárať pracovné miesta a posilniť jednotný trh (odôvodnenie M);
– zaradil do prílohy k svojmu návrhu uznesenia tieto odporúčania:
5. vytvoriť posilnený analytický rámec dohľadu (vrátane súboru ukazovateľov s osobitnými hodnotami slúžiacimi ako včasné varovanie) s primeranými metodickými nástrojmi a transparentnosťou pre účinný mnohostranný dohľad vychádzajúci z kľúčových hospodárskych ukazovateľov (reálnych a nominálnych), ktoré môžu ovplyvniť pozície konkurencieschopnosti, vrátane okrem iného miery rastu, zloženia národného hrubého domáceho produktu (HDP), miery zamestnanosti, vývoja reálneho výmenného kurzu, vývoja ceny práce, vývoja bežného účtu a platobnej bilancie, rastu úverov, tvorby a prílevu kapitálu, vývoja produktivity, vývoja na trhoch s aktívami (vrátane súkromného dlhu a trhov s nehnuteľnosťami) a investícií do výskumu a vývoja ako percentuálneho podielu HDP; pre ukazovatele zahrnuté v tomto súbore by mali byť vymedzené výstražné hraničné hodnoty (odporúčanie č.1, zarážka 2);
6.
Komisia vypracuje vhodné analytické nástroje a bude rozvíjať odbornosť s cieľom preskúmať hĺbkové dôvody pretrvávajúcich rozchádzajúcich sa tendencií v eurozóne, ako i vplyv spoločných politík na diferencované hospodárske systémy v rámci eurozóny (odporúčanie 1 – nová zarážka 3a);
7. stanoviť spoločné pravidlá pre aktívnejšie využívanie všeobecných usmernení pre hospodárske politiky ako kľúčového nástroja pre hospodárske riadenie, dohľad a špecifické odporúčania pre každý členský štát v súlade so stratégiou Európa 2020 so zameraním na rast, štrukturálne reformy, produktivitu a konkurencieschopnosť, pričom sa zohľadnia konvergencie a rozdiely medzi členskými štátmi a posilnia sa relatívne konkurenčné výhody členských štátov (odporúčanie č. 1, zarážka 4; vypustenie poslednej časti);
8. ustanoviť tzv. semester Únie na riadenie integrovaných usmernení na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ktorý poskytne priestor na rozsiahlejšiu diskusiu o finančných otázkach a hospodárskej situácii v EÚ vrátane konzultácie so sociálnymi partnermi na úrovni Únie, a posilní makroekonomický sociálny dialóg, čím by sa umožnilo skutočné a včasné zapojenie všetkých zainteresovaných strán (odporúčanie č. 1, zarážka 7);
9. začiatkom roka začať európsky semester horizontálnym preskúmaním, v rámci ktorého by Európska rada určila na základe analytických údajov poskytnutých Komisiou hlavné hospodárske výzvy, ktorým čelí Únia a eurozóna, a formulovala by strategické usmernenia k politikám; členské štáty by zohľadnili závery tohto horizontálneho preskúmania pri príprave svojich stabilizačných a konvergenčných programov (SKP) a národných programov reforiem (NPR) (odporúčanie č. 1, nová zarážka 9a),
10. programy stability a konvergenčné programy a národné programy reforiem vydať súčasne, aby sa mohol rast a fiškálny vplyv reforiem zohľadniť vo vnútroštátnej ročnej i viacročnej rozpočtovej stratégii a cieľoch, pričom treba dodržať vnútroštátne pravidlá a postupy (odporúčanie č. 1, zarážka 10);
11. zaviesť prísnejšie hodnotenie programov stability a konvergenčných programov z hľadiska ich vzájomného prepojenia s cieľmi ďalších členských štátov a cieľmi Únie pred tým, ako sa prijmú politiky stanovené v programoch stability a konvergenčné programy na vnútroštátnej úrovni (odporúčanie č. 1 – zarážka 11);
12. zaviesť požiadavku, aby členské štáty poskytovali dodatočné informácie v prípade závažnej obavy z toho, že vykonávaná politika môže ohroziť riadne fungovanie vnútorného trhu, Hospodárskej a menovej únie (HMÚ) alebo ohroziť plnenie cieľov stanovených Úniou, a to v stratégii Európa 2020 (odporúčanie č. 1 – zarážka 17);
13. zaviesť vopred stanovené preventívne stimuly, o ktorých rozhodne Komisia, s cieľom uľahčiť prijímanie opatrení včasného varovania a postupne ich uplatňovať (odporúčanie č. 2, zarážka 7; čiastočne vypustená);
14. vykonať potrebné zmeny vnútorného rozhodovacieho postupu Komisie, aby sa zaručilo efektívne a rýchle plnenie uvedených preventívnych sankcií (odporúčanie 2, zarážka č. 9; čiastočne vypustená);
15. vytvoriť osobitný rámec na posilnené monitorovanie pre eurozónu, ktorý sa zameria na nadmerné makroekonomické rozdiely, cenovú konkurencieschopnosť, reálne výmenné kurzy, rast úverov a vývoj bežného účtu dotknutých členských štátov a investície do výskumu a vývoja ako percentuálneho podielu HDP (odporúčanie č. 3, zarážka 1);
16. nevydať toto odporúčanie: posilniť sekretariát a kanceláriu predsedu Euroskupiny (vypustenie odporúčania č. 3, zarážky 3);
17. zaviesť program na obmedzenie škôd a zabezpečenie finančnej obnovy v mimoriadnych situáciách s očakávaným vysokým rizikom (odporúčanie č. 4, nadpis);
18. vypracovať posúdenie uskutočniteľnosti (povaha, riziká a výhody) s cieľom vyhodnotiť zavedenie systému s dlhodobou perspektívou, v rámci ktorého sa členské štáty môžu zúčastňovať na vydávaní spoločných štátnych dlhopisov za podmienky, že splnia vopred určené konkrétne kritériá (odporúčanie č. 5, zarážka 1);
19. posilniť a so zreteľom na ciele Európa 2020 aktualizovať politiku súdržnosti Únie v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou (EIB) s cieľom zmenšiť štrukturálne nedostatky a zvýšiť konkurencieschopnosť hospodársky slabších a najodľahlejších regiónov najmä tým, že sa uľahčí plnenie finančných potrieb malých a stredných podnikov (MSP) a ich úspešná účasť na vnútornom trhu (odporúčanie č. 5, zarážka 2);
20. posilniť jednotný trh podporou elektronického a nadnárodného obchodu, zjednodušiť internetové platobné postupy a harmonizovať fiškálne nástroje ako spôsob posilnenia dôvery spotrebiteľov v európsku ekonomiku (odporúčanie č. 5, nová zarážka);
21. naďalej vynakladať úsilie v oblasti koordinácie daní v Únii (odporúčanie č. 5, nová zarážka);
22. súbežne so zbližovaním vnútroštátnych rozpočtových harmonogramov a v rámci tzv. európskeho semestra zabezpečiť lepšiu koordináciu činnosti Európskeho parlamentu, ktorého právomoci v rozpočtovej oblasti sa zvýšili, s činnosťou národných parlamentov.
Rada a Komisia by sa mali radiť s Európskym parlamentom o hlavných smeroch hospodárskych politík, usmerneniach v oblasti zamestnanosti a o ukazovateľoch, z ktorých vychádzajú národné programy reforiem.
23. cieľom legislatívneho aktu, ktorý sa má prijať, by malo byť posilnenie mandátu Komisie (Eurostatu) na výkon auditu vnútroštátnych štatistických údajov, ktoré sú relevantné pre podávanie správ o verejných financiách (odporúčanie č. 7, úvod).
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
29.9.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
18
14
5
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Pablo Arias Echeverría, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Alan Kelly, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Hans-Peter Mayer, Gianni Pittella, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Ashley Fox, Anna Hedh, Constance Le Grip, Morten Løkkegaard, Sylvana Rapti, Oreste Rossi, Olga Sehnalová, Wim van de Camp
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Karin Kadenbach
7.9.2010
STANOVISKO Výboru pre ústavné veci
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
s odporúčaniami pre Komisiu o zlepšení rámca stability a hospodárskeho riadenia Únie, najmä v eurozóne
( 2010/2099(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Ramón Jáuregui Atondo
(Iniciatíva – článok 42 rokovacieho poriadku)
NÁVRHY
Výbor pre ústavné veci vyzýva Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor:
– zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1.
Odôvodnenie Ja (nové)
keďže inštitúcie sa musia pripraviť na to, že možno bude potrebná revízia zmlúv,
2.
Odôvodnenie Jb (nové)
keďže podľa článku 48 Zmluvy o EÚ môže Európsky parlament predkladať návrhy na revíziu zmlúv,
3.
Odsek 2a (nový)
žiada Komisiu, aby okrem opatrení, ktoré môžu a musia byť urýchlene prijaté podľa súčasných zmlúv, začala úvahu o inštitucionálnych zmenách, ktoré si bude možno vyžadovať jednotné a účinné hospodárske riadenie,
4.
Odsek 3a nový
žiada príslušný výbor, aby predložil správu o ústavných aspektoch spojených so zavedením hospodárskeho riadenia, ktoré je nevyhnutné na riadne fungovanie a životaschopnosť menovej únie, pričom sa v plnej miere zohľadnia rozhodnutia, ktoré budú prijaté v nadväznosti na prácu pracovnej skupiny Európskej rady zaoberajúcej sa hospodárskym riadením,
– zaradil do prílohy k svojmu návrhu uznesenia toto odporúčanie:
Odporúčanie 8a (nové): Úvaha o inštitucionálnych zmenách, ktoré si vyžaduje jednotné a účinné hospodárske riadenie
Začať paralelne s opatreniami, ktoré môžu a musia byť čo najrýchlejšie prijaté podľa súčasného inštitucionálneho rámca, úvahu s cieľom určiť hranice tohto rámca a vytýčiť smery reformy zmlúv, ktoré umožnia zavedenie mechanizmov a štruktúr nevyhnutných na jednotné a účinné hospodárske riadenie, ako aj skutočnú makroekonomickú konvergenciu medzi členskými štátmi a EÚ vo všeobecnosti.
Odporúčanie 8b (nové): Úvaha o novom medziparlamentnom postupe na jednotné a účinné hospodárske riadenie
Treba zabezpečiť lepšiu koordináciu prác Európskeho parlamentu, pretože jeho rozpočtové právomoci sa, rovnako ako v prípade národných parlamentov, zvýšili.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
6.9.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
20
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Carlo Casini, Andrew Duff, Matthias Groote, Roberto Gualtieri, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Stanimir Ilchev, Ramón Jáuregui Atondo, Constance Le Grip, David Martin, Paulo Rangel, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, József Szájer, Søren Bo Søndergaard, Indrek Tarand, Rafał Trzaskowski, Guy Verhofstadt
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Enrique Guerrero Salom, Íñigo Méndez de Vigo, Vital Moreira, Helmut Scholz
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
5.10.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
32
6
3
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Arlene McCarthy, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Pervenche Berès, David Casa, Sari Essayah, Thomas Händel, Danuta Maria Hübner, Arturs Krišjānis Kariņš, Thomas Mann, Pablo Zalba Bidegain
