1.9.2008
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
predkladajú Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Marie Anne Isler Béguin, Cem Özdemir, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda a Bart Staes
v mene skupiny Verts/ALE
o situácii v Gruzínsku
Uznesenie Európskeho parlamentu o situácii v Gruzínsku
Európsky parlament,
–
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Gruzínsku, najmä na uznesenia z 29. novembra 2007 a z 5. júna 2008,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. januára 2008 o účinnejšej politike Európskej únie pre južný Kaukaz a z 15. novembra 2007 o posilňovaní Európskej susedskej politiky,
–
so zreteľom na dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na druhej strane, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 1999,
–
so zreteľom na akčný plán európskej susedskej politiky, ktorý schválila Rada pre spoluprácu EÚ a Gruzínska 14. novembra 2006,
–
so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady OSN z 15. apríla 2008, ktorou sa podporuje územná celistvosť Gruzínska a predlžuje mandát pozorovateľskej misie OSN v Gruzínsku (UNOMIG) do 15. októbra 2008,
–
so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z mimoriadneho zasadania, ktoré sa konalo 13. augusta 2008,
–
so zreteľom na závery Európskej rady z mimoriadneho zasadania, ktoré sa konalo 1. septembra 2008 v Bruseli,
–
so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A.
keďže po niekoľkých týždňoch zvýšeného napätia a sporov medzi zúčastnenými stranami a provokácií separatistických síl z Južného Osetska bombovými útokmi, krvavými zrážkami, výstrelmi a výbuchmi, ktoré zapríčinili smrť mnohých civilistov a pri ktorých bolo ešte viac ľudí zranených, gruzínska armáda v noci zo 7. na 8. augusta začala neočakávaný delostrelecký útok na Cchinvali, po ktorom nasledovala pozemná operácia, na ktorej sa zúčastnili tanky, ako aj vojaci s cieľom obnoviť kontrolu nad Južným Osetskom,
B.
keďže Rusko okamžite vyslalo do Gruzínska cez tunel Roki svoje sily, ktoré prevzali kontrolu v regióne Cchinvali a potom vtrhli na gruzínske územie a veľkú časť z neho okupovali, pričom úmyselne útočili na strategickú civilnú infraštruktúru a ničili ju,
C.
keďže osetské neregulárne vojsko značne zničilo, vyplienilo a zámerne vypálilo gruzínske dediny v Južnom Osetsku, ako aj v oblastiach v blízkosti administratívnej línie a ruské jednotky robili len veľmi málo, aby to zastavili,
D.
keďže 12. augusta 2008 podpísali gruzínske a ruské orgány dohodu o prímerí, ktorú sprostredkovalo predsedníctvo EÚ a ktorá sa zakladá na týchto šiestich zásadách: 1) záväzok nepoužívať násilie, 2) definitívne ukončiť vojnový stav, 3) poskytnúť voľný prístup k humanitárnej pomoci, 4) gruzínske vojenské jednotky sa budú musieť stiahnuť do svojich obvyklých základní, 5) ruské vojenské jednotky sa budú musieť stiahnuť za línie, na ktorých sa nachádzali pred vypuknutím vojny; kým sa neuzavrie dohoda o medzinárodnom mechanizme, ruské mierové sily budú uplatňovať dodatočné bezpečnostné opatrenia, 6) začatie medzinárodných rozhovorov o opatreniach týkajúcich sa bezpečnosti a stability v Abcházsku a Južnom Osetsku,
E.
keďže úplné uplatňovanie všetkých týchto zásad musí náležite monitorovať misia OBSE s náležitým zložením,
F.
keďže ministri zahraničných vecí štátov NATO sa na svojom stretnutí, ktoré sa konalo 19. augusta 2008, dohodli na podpore Gruzínska vo viacerých oblastiach a rozhodli o tom, že vzťahy s Ruskom nemôžu pokračovať obvyklým spôsobom; keďže Rusko reagovalo na toto rozhodnutie tak, že pozastavilo svoju spoluprácu s NATO,
G.
keďže okolo 158 000 ľudí bolo v dôsledku tejto krízy vyhnaných a donútených opustiť svoj domov a treba ich podporovať v úsilí o návrat; keďže v dôsledku toho, že na území sa nachádza kazetová munícia, nevybuchnuté strelivo a nášľapné míny, ako aj v dôsledku ruských varovaní a neochoty Ruska spolupracovať, nie je takýto návrat bezpečný,
H.
keďže Rusko tvrdilo, že Gruzínsko páchalo genocídu v Cchinvali; keďže Gruzínci obvinili Rusov a Osetcov z vedenia úmyselnej kampane proti nim vo veci etnických čistiek,
I.
keďže medzinárodní odborníci v oblasti ľudských práv a vojenskí analytici zdokumentovali využívanie kazetovej munície ruskými vojskami v Gruzínsku, ktoré zanechali v konfliktných oblastiach tisícky nevybuchnutých nábojov; keďže aj organizácia Human Rights Watch v Gruzínsku pripustila používanie kazetových bômb v Južnom Osetsku pri tuneli Roki,
J.
keďže prezident Medvedev podpísal 26. augusta 2008 po zasadnutí Rady federácie dekréty, ktorými Ruská federácia uznala nezávislosť Južného Osetska, ako aj Abcházska a Duma prijala jednomyseľne uznesenie o tom, aby tak spravil; keďže vtedajší ruský prezident Vladimír Putin v apríli 2008 nariadil ruským ministerstvám a ostatným štátnym orgánom, aby nadviazali oficiálne styky s príslušnými orgánmi v odtrhnutých gruzínskych republikách Abcházsko a Južné Osetsko,
K.
keďže Ruská federácia má podpísať vojenskú dohodu s Južným Osetskom, ktorá umožní Rusku zriadiť vojenskú základňu v tejto odtrhnutej provincii; keďže podľa diplomatických zdrojov Rusko plánuje zriadiť aj dve vojenské základne v Abcházsku,
L.
keďže gruzínska vláda prerušila minulý týždeň diplomatické styky s Ruskom a Ruská federácia na to reagovala rovnakým spôsobom,
M.
keďže Gruzínsko má blízke vzťahy s EÚ ako aktívny partner v rámci európskej susedskej politiky; keďže medzi EÚ a Ruskou federáciou sa za uplynulé roky vybudovalo strategické partnerstvo,
N.
keďže rozsiahlu hospodársku integráciu a vzájomnú závislosť EÚ a Ruska nemožno zmeniť; keďže EÚ a Rusko nesú spoločnú zodpovednosť za stabilitu a bezpečnosť na celom svete a keďže rozšírená spolupráca a dobré susedské vzťahy majú osobitný význam pre stabilitu a bezpečnosť Európy,
O.
keďže vysoká závislosť členských štátov od ruskej ropy a plynu často zabraňuje EÚ, aby vystupovala jednotne a pristupovala súdržnejšie a asertívnejšie k tejto krajine s cieľom chrániť a podporovať hodnoty EÚ, na ktorých sa zakladá EÚ, t. j. demokraciu, rešpektovanie ľudských práv a zásad právneho štátu,
P.
keďže EÚ by mala vyvinúť maximálne úsilie, aby pomohla Gruzínsku udržať si reformné tempo a rozvinúť plne fungujúcu demokraciu; keďže akčný plán európskej susedskej politiky poskytuje Gruzínsku príležitosť priblížiť sa k EÚ, prijať a šíriť jej zakladajúce hodnoty,
1.
víta závery Európskej rady z mimoriadneho zasadania, ktoré sa konalo 1. septembra 2008 v Bruseli;
2.
zastáva názor, že konflikty na Kaukaze sa nemôžu riešiť vojenskou silou a odsudzuje konanie všetkých, ktorí sa uchýlili k použitiu sily a násilia, aby zmenili situáciu v Južnom Osetsku a Abcházsku;
3.
dôrazne kritizuje, v tejto súvislosti, útok gruzínskych vojsk na región Cchinvali a rozhodne odmieta ruskú vojenskú odpoveď, ktorá bola neprimeraná a nezlučiteľná s medzinárodným mierovým mandátom, ktorý mali ruské jednotky v tomto regióne;
4.
kritizuje účasť EÚ na vývoji v južnom Kaukaze v posledných rokoch, ktorá sa oneskorila, a čo vyzeralo ako tichý súhlas so stavom zmrazených konfliktov; víta, v tejto súvislosti, vytrvalé úsilie predsedníctva EÚ o ukončenie bojov a riešenie vzniknutej krízy; podporuje dohodu o prímerí, ktorá bola sprostredkovaná medzi Gruzínskom a Ruskom, pričom však zdôrazňuje, že sa to musí považovať za začiatok skutočného mierového procesu, ktorý má za cieľ dosiahnuť trvalé a komplexné urovnanie sporu;
5.
vyzýva všetky zainteresované strany, aby rešpektovali a plne uplatňovali 6 zásad uvedených v dohode o prímerí z 12. augusta 2008; ľutuje v tejto súvislosti neúplné uplatňovanie dohody ruskými jednotkami a žiada úplné stiahnutie ruských vojsk z tých častí gruzínskeho územia, ktoré sa nachádzajú mimo bezpečnostných zón v okolí Južného Osetska a Abcházska, a najmä z oblasti Poti a oblasti medzi Gori a Južným Osetskom;
6.
víta rozhodnutie OBSE z 19. augusta 2008 zvýšiť na šesť mesiacov počet vojenských dohliadajúcich dôstojníkov o 20 až 100, aby prispeli k plnému uplatňovaniu 6 zásad dohody o prímerí, považuje to však za nedostatočné na riešenie vzniknutej situácie a žiada, aby boli misie primerane personálne zabezpečené; nalieha na členské štáty EÚ, aby aktívne prispievali k tvorbe misie; vyzýva OBSE, aby začala nezávislé a nestranné vyšetrovanie udalostí počas krízy;
7.
opätovne potvrdzuje svoju podporu nezávislosti a územnej celistvosti Gruzínska a vyzýva ruské orgány, aby v plnej miere rešpektovali zvrchovanosť tejto krajiny v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc; odmieta v tejto súvislosti prezidentské dekréty, ktorými Rusko uznáva Abcházsko a Južné Osetsko, a upozorňuje prezidenta Medvedeva na následky, ktoré by mohlo takéto konanie vyvolať v celom regióne a v samotnej Ruskej federácii; upozorňuje na to, že každé rozhodnutie o konečnom štatúte Južného Osetska a Abcházska musí byť podmienené dodržiavaním základných princípov medzinárodného práva, najmä v súvislosti s návratom utečencov a rešpektovaním ich vlastníctva a záruk a práv menšín;
8.
zastáva názor, že súčasný mierový formát sa musí radikálne prehodnotiť, pretože ruské vojská stratili svoju pozíciu neutrálnych a nestranných ochrancov mieru; vyzýva v tejto súvislosti Ruskú federáciu, aby už nebránila prijatiu rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN zameranej na lepšiu definíciu zásad a podmienok dohody o prímerí z 12. augusta 2008 a aby nakoniec akceptovala rozmiestnenie medzinárodných mierových síl s mandátom OSN v konfliktných oblastiach a v oblastiach zasiahnutých vojnou;
9.
opakuje svoju požiadavku na intenzívnejšiu európsku účasť na zmrazených konfliktoch s cieľom pokročiť v mierovom procese; vyzýva Radu a Komisiu, aby pripravili a začali misiu EBOP v Gruzínsku so silným zameraním s cieľom chrániť civilistov a stabilizovať situáciu, podporovať gruzínske demokratické inštitúcie, urýchliť tempo reforiem, koordinovať projekty obnovy v oblastiach zasiahnutých vojnou a opätovne nastoliť atmosféru dôvery medzi zúčastnenými stranami;
10.
víta rozhodnutie Európskej komisie z 22. augusta 2008 o poskytnutí dodatočných 5 miliónov EUR na humanitárnu pomoc pre ohrozené osoby zasiahnuté konfliktom medzi Gruzínskom a Ruskou federáciou; vyzýva Komisiu, aby čo najviac využila skúsenosti Európskej agentúry pre obnovu na Západnom Balkáne a aby začala realizovať súrny program obnovy pre všetky oblasti konfliktu na uľahčenie návratu utečencov a vyhnaných osôb; vyzýva Komisiu, aby zaistila, že európska pomoc sa dostane ku všetkým obyvateľom Gruzínska vrátane ľudí žijúcich v Južnom Osetsku s cieľom pomôcť im pri riešení vážnej humanitárnej situácie;
11.
odsudzuje, že ruské vojenské kontrolné stanoviská sú prekážkou humanitárnym snahám a majú vplyv na hospodárstvo v regióne, najmä v súvislosti s obchodom s Arménskom, a vyzýva všetky zúčastnené strany, aby zaručili bezpečný a neobmedzený prechod pre humanitárnu pomoc a aby umožnili voľný prístup novinárom a nezávislým pozorovateľom;
12.
nalieha na Gruzínsko, ktoré ratifikovalo Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu, a ruské orgány, aby podporovali úrad prokurátora Medzinárodného trestného súdu a v plnej miere s ním spolupracovali pri jeho vyšetrovaní tragických udalostí a útokov na civilistov počas konfliktu s cieľom určiť zodpovedné osoby a postaviť ich pred súd;
13.
vyzýva gruzínske a ruské orgány, aby poskytli všetky informácie týkajúce sa oblastí, kde ich vojská zhodili kazetové bomby tak, aby bolo možné okamžite začať s odmínovaním a aby sa zabránilo ďalším obetiam medzi nevinnými civilistami a umožnil bezpečný návrat vyhnaných osôb;
14.
zdôrazňuje, že konflikt spôsobil vážne škody prírodnému ekosystému v Gruzínsku; vyjadruje poľutovanie nad lesnými požiarmi zapríčinenými ruským letectvom v národnom parku v Boriomi-Charagauli a odsudzuje, že ruské vojenské velenie odmietlo otvoriť vzdušné koridory na uhasenie požiarov v horských oblastiach;
15.
nalieha na Radu, aby vymenovala osobitného vyslanca na vysokej úrovni pre Gruzínsko, ktorý by dôsledne monitoroval vývoj krízy a uplatňovanie dohody o prímerí, sprostredkoval opätovný začiatok dialógu medzi zúčastnenými stranami, zmierňoval napätie a opätovne nastolil atmosféru vzájomnej dôvery;
16.
nalieha na členské štáty, aby podporili vymenovanie osobitného zástupcu úradujúcim predsedom OBSE, ktorý by monitoroval dodržiavanie medzinárodného humanitárneho práva a podával o tom správy;
17.
vyzýva Radu, aby pod záštitou OSN zvolala medzinárodnú konferenciu všetkých zúčastnených strán, na ktorej sa bude diskutovať a vymedzovať štandardný postup komplexného a trvalého riešenia všetkých zmrazených konfliktov na Kaukaze a v Moldavsku;
18.
vyjadruje hlboké obavy zo zhoršenia vzťahov medzi EÚ a Ruskom počas pokračujúcej krízy a vyzýva všetky zúčastnené strany, aby konali zodpovedne a urobili všetko preto, aby sa zabránilo vypuknutiu novej studenej vojny; zastáva názor, že neexistuje alternatíva otvoreného a úprimného dialógu a spolupráce v spoločnom susedstve na základe spoločných hodnôt; zdôrazňuje však, že pokiaľ ruské orgány nebudú plniť záväzky z 12. augusta 2008, treba radikálne prehodnotiť súčasné partnerstvo s Ruskom; upozorňuje, v tejto súvislosti, že pokračovanie súčasných rokovaní o novej dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Ruskom musí byť spojené s dodržiavaním a uplatňovaním všetkých bodov dohody o prímerí zo strany Ruska;
19.
nalieha na členské štáty EÚ, aby podnikli iniciatívy a v rámci Rady Európy nastolili otázku dodržiavania dohody o prímerí zo strany Ruska s cieľom pozastaviť členstvo Ruska v nej, ak nebude plne uplatňovať túto dohodu;
20.
nalieha na Komisiu a členské štáty, aby čo najskôr začali rokovania o dohodách o readmisii a o zjednodušení vízového režimu medzi EÚ a Gruzínskom s cieľom zabezpečiť, aby občania Gruzínska neboli znevýhodňovaní v porovnaní s občanmi žijúcimi v separatistických regiónoch Abcházska a Južného Osetska, ktorí vlastnia ruské pasy;
21.
požaduje vytvorenie privilegovaného partnerstva s Gruzínskom, ako aj Ukrajinou;
22.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, členským štátom, prezidentovi a parlamentu Gruzínska, OSN, OBSE, Rade Európy a prezidentovi a parlamentu Ruskej federácie.
