27.5.2008
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
predkladajú Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Véronique De Keyser a Benoît Hamon
v mene skupiny PSE
o samite EÚ – Spojené štáty americké
Uznesenie Európskeho parlamentu o samite EÚ – Spojené štáty americké
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o transatlantických vzťahoch, najmä na uznesenie z 1. júna 2006 Prijaté texty, P6_TA(2006)0238 . o zlepšení vzťahov medzi EÚ a USA v rámci dohody o transatlantickom partnerstve,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 8. mája 2008 Prijaté texty, P6_TA-PROV(2008)0192 . o Transatlantickej hospodárskej rade,
–
so zreteľom na dokument vysokého predstaviteľa a Európskej komisie pre Európsku radu s názvom Zmena klímy a medzinárodná bezpečnosť (zo 14. marca 2008),
–
so zreteľom na vyhlásenie EÚ – USA o boji proti terorizmu z 26. júna 2004 a na vyhlásenie o posilnení vzájomnej spolupráce v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia a boja proti terorizmu z 20. júna 2005,
–
so zreteľom na rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1803 (2008), č. 1696 (2006), č. 1737 (2006) a č. 1747 (2007) o iránskom jadrovom programe,
–
so zreteľom na výsledok samitu EÚ – USA, ktorý sa konal 30. apríla 2007 vo Washingtone,
–
so zreteľom na blížiaci sa samit EÚ – USA, ktorý sa uskutoční 10. júna 2008 v Brde
v Slovinsku,
–
so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A.
keďže účinky zmeny klímy, ako sú teritoriálne konflikty kvôli zdrojom, rastúce ceny potravín a prisťahovalectvo, sú otázkami, ktoré vyvolávajú veľké obavy obyvateľov a vedúcich predstaviteľov EÚ; keďže podľa Medzinárodnej energetickej agentúry stúpne celosvetový dopyt po energii do roku 2030 o 50 až 60 %,
B.
keďže rast cien potravín najviac postihuje najchudobnejšie krajiny sveta; keďže v prípade, že sa daná situácia nebude riadne riešiť, by táto potravinová kríza mohla vyvolať množstvo negatívnych následkov ovplyvňujúcich sociálny pokrok, obchod, hospodársky rast, zdravie ľudí, životné prostredie a bezpečnosť; keďže podľa OECD súčasné dotácie USA určené na výrobu etanolu z kukurice prispeli ku globálnemu nárastu cien potravín a v niektorých rozvojových krajinách vrátane Haiti a Burkiny Faso vyústili do nepokojov,
C.
keďže vo väčšine rozvojových krajín sa nepodarí splniť väčšinu rozvojových cieľov milénia (RCM) do konečného termínu, ktorým je rok 2015, a niektoré ukazovatele, najmä v rámci RCM na zníženie detskej úmrtnosti a zlepšenie zdravia matiek, naznačujú osobitne z globálneho hľadiska slabý pokrok; keďže subsaharská Afrika neplní nijaký z RCM; keďže kombinovaná oficiálna rozvojová pomoc (ODA) pätnástich členov Výboru pre rozvojovú pomoc (DAC), ktorí sú členmi EÚ, v skutočnosti poklesla v roku 2007 o 5,8 % na 62,1 miliardy USD, čo zodpovedá 0,40 % ich kombinovaného HND,
D.
so zreteľom na presvedčivý konsenzus vnútri EÚ v súvislosti s obnovovaním a posilňovaním Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NTP) v období vedúcom k blížiacej sa konferencii o revízii NTP v roku 2010,
E.
keďže po zverejnení spoločnej správy spravodajských služieb USA s názvom „National Intelligence Estimate“ o zámeroch a schopnostiach Iránu v oblasti jadrového programu 3. decembra 2007 sa vylúčila možnosť preventívnej vojenskej operácie proti Iránu do konca volebného obdobia prezidenta Busha,
F.
keďže vedúci predstavitelia Izraela a Palestíny sa v Annapolise dohodli, že obnovia rokovania v záujme dosiahnutia dohody do konca roka 2008; keďže úsilie o nastolenie stability na Blízkom východe podporovaním mieru, demokracie a dodržiavania ľudských práv si vyžaduje silnú spoluprácu EÚ a USA, a to aj v rámci kvarteta, s Ligou arabských štátov,
G.
keďže úzka spolupráca medzi EÚ a USA v Kosove je rozhodujúca pre stabilitu a rozvoj západného Balkánu; keďže USA sa v podstate zaviazali, že sa budú podieľať na tejto kľúčovej misii EBOP zameranej na dodržiavanie zásad právneho štátu v Kosove a poskytnú približne 80 policajtov, 2 sudcov a 4 až 6 prokurátorov,
H.
keďže boj proti terorizmu, ktorý je jednou z priorít EÚ a USA, nemožno viesť na úkor ustálených základných spoločných hodnôt, ako sú dodržiavanie ľudských práv a zásady právneho štátu;
I.
keďže plénum Valného zhromaždenia OSN prijalo historickým hlasovaním 18. decembra 2007 rezolúciu o moratóriu na trest smrti, ktorú podporila medziregionálna aliancia vrátane EÚ; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že v mnohých štátoch USA naďalej existuje trest smrti,
1.
považuje nadchádzajúce prezidentské voľby v USA za rozhodujúci moment pre budúcnosť vzťahov EÚ – USA; v tejto súvislosti dúfa, že voľby vyústia do posilnenia záväzku USA vo vzťahu k multilateralizmu, mieru a demokracii vo svete; je presvedčený, že treba posilniť partnerstvo medzi EÚ a USA vo vzťahu k citlivým otázkam, ako je mierový proces na Blízkom východe, Irán, Irak, Kosovo a globálne výzvy spojené s chudobou a so zmenou klímy;
Globálne výzvy a zmena klímy
2.
naliehavo vyzýva USA, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom dokončiť práce na svojich vnútroštátnych právnych predpisoch o klíme do začatia konferencie OSN, ktorá sa uskutoční v decembri 2009 v Kodani; rovnako vyzýva USA, aby vytrvali vo svojom úsilí o vytvorenie systému obchodovania s uhlíkom, ktorý by sa dal v budúcnosti prepojiť so systémom EÚ na obchodovanie s emisiami;
3.
víta správu vysokého predstaviteľa a Európskej komisie o dôsledkoch zmeny klímy na bezpečnosť; naliehavo vyzýva samit EÚ – USA, aby sa prednostne venoval tejto otázke vychádzajúc z úspešnej konferencie, ktorá sa konala v decembri 2007 na Bali; vyzýva EÚ a USA, aby navzájom spolupracovali s cieľom dosiahnuť v roku 2009 ambicióznu dohodu na obdobie po roku 2012 vrátane opatrení na zmierňovanie dôsledkov a prispôsobovanie na medzinárodnej úrovni;
4.
požaduje zvýšenie pomoci v núdzových situáciách s cieľom okamžite reagovať na hrozby, ktorým čelia najchudobnejší ľudia vo svete pre vyššie ceny potravín; uvedomuje si však, že finančných prostriedkov nie je nadostač, a preto vyzýva Radu, Komisiu a Kongres a vládu USA, aby sa zaoberali štrukturálnymi problémami, ako sú nedostatočné investície do poľnohospodárstva, a požaduje koordinovaný globálny prístup zo strany EÚ, USA a nadnárodných organizácií, ktorý by mal zahŕňať spravodlivejšie obchodné pravidlá a zvýšenie investícií do poľnohospodárstva v rozvojových krajinách so zameraním sa na malovýrobcov a ženy; vyzýva darcov, aby poskytovali podporu a pomoc pri financovaní sietí sociálneho zabezpečenia pre najslabších obyvateľov; vyzýva vedúcich predstaviteľov EÚ a USA, aby aktívne podporovali skupinu OSN pre osobitné úlohy v problematike celosvetovej potravinovej krízy, ktorá bola zriadená pod záštitou generálneho tajomníka OSN Ban Ki-Muna, a zapájali sa do jej činnosti;
Nešírenie zbraní
5.
vyjadruje poľutovanie nad stanoviskom, ktoré USA v minulosti zaujali k revízii NTP, a požaduje posilnenie medzinárodného systému zmlúv a režimov proti šíreniu zbraní hromadného ničenia; vyzýva EÚ a USA, aby sa vyhli prípadnému vákuu v rokoch 2009 až 2010, keď sa bude rokovať o obnovení hlavných zmlúv o odzbrojení; dúfa, že veľmi dôležité dohody, ktoré sa uzavreli s Ruskom v rokoch 1999, 2000 a 2001, zostanú v platnosti;
6.
vyzýva EÚ a USA, aby sa politicky a diplomaticky zasadzovali za návrhy Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (IAEA), týkajúce sa univerzálnosti dodatkového protokolu k dohodám o jadrovom dozore, a za zapojenie viacerých strán do procesov obohacovania; vyzýva EÚ a USA, aby obnovili svoj záväzok týkajúci sa záverečného dokumentu Konferencie o kontrole Zmluvy o nešírení jadrových zbraní z roku 2000;
7.
vyzýva Spojené štáty americké, aby ratifikovali Zmluvu o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT) ako zmysluplný krok smerom k obmedzeniu operačnej dôležitosti jadrových zbraní;
8.
zastáva názor, že plán USA vytvoriť protiraketový systém v Európe môže v súčasnosti zmariť medzinárodné úsilie o odzbrojovanie; vyjadruje znepokojenie nad rozhodnutím Ruska pozastaviť monitorovanie jeho záväzkov podľa Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe; zdôrazňuje, že obe otázky ovplyvňujú bezpečnosť obyvateľov Európy, a preto by nemali byť predmetom čisto dvojstranných rokovaní medzi USA a jednotlivými európskymi krajinami; v tejto súvislosti berie na vedomie vyhlásenie samitu v Bukurešti vydané na poslednom stretnutí Severoatlantickej rady 3. apríla 2008 požadujúce súhrnnú architektúru protiraketovej obrany, ktorá by rozšírila pokrytie na celé územie spojencov; vyzýva Radu a členské štáty, aby vytvorili rámec na zapojenie všetkých členských štátov EÚ a NATO do diskusie o tejto otázke; vyzýva Radu a NATO, aby vyhodnotili odhadované budúce jadrové hrozby zo strany niektorých krajín, ako aj nebezpečenstvo začatia nových pretekov v zbrojení v Európe, a navrhuje primeranú multilaterálnu reakciu na ne spolu s možnosťou začlenenia navrhovaného protiraketového systému USA do rámca NATO;
Iránsky jadrový program
9.
opätovne pripomína svoju úplnú podporu rezolúciám BR OSN o Iráne prijatým podľa článku 41 kapitoly VII Charty OSN a vyzýva EÚ a USA, aby sa dohodli na spoločnej stratégii, ktorá by presvedčila Teherán, aby sa riadil rezolúciami BR OSN;
10.
vyzýva USA, aby sa po ich diplomatickom úspechu v rokovaniach so Severnou Kóreou priamo zúčastnili spolu s EÚ na rokovaniach s Iránom, pretože USA môžu ponúknuť dodatočné bezpečnostné záruky; zdôrazňuje význam spolupráce s USA, Ruskom, Čínou a nezúčastnenými štátmi s cieľom zvážiť doplnkové koncepcie, aby sa dosiahla komplexná dohoda s Iránom o jeho jadrových zariadeniach a ich využití, ktorá by zohľadnila bezpečnostné záujmy Iránu;
Mierový proces na Blízkom východe
11.
naliehavo vyzýva Radu na zabezpečenie toho, aby EÚ ako hlavný poskytovateľ humanitárnej pomoci pre palestínske územia zohrávala významnú politickú úlohu tak v rámci kvarteta, ako aj pri hľadaní mieru medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi; požaduje zlepšenie spolupráce medzi stranami vnútri kvarteta a obnovenie partnerstva medzi EÚ a USA v úsilí zameranom na nastolenie trvalého mieru a trvalej stability na Blízkom východe; víta a podporuje požiadavku kvarteta, aby pokračovala núdzová a humanitárna pomoc pre obyvateľstvo pásma Gazy a neboli jej kladené prekážky; domnieva sa, že treba vyvinúť maximálne úsilie o posilnenie suverenity a územnej integrity Libanonu a o nájdenie riešenia súčasnej politickej krízy v krajine; požaduje zladený postup EÚ – USA, ktorý povzbudí Sýriu, aby spolupracovala s medzinárodným spoločenstvom a zohrávala konštruktívnu úlohu v regióne;
Účinný multilateralizmus
12.
konštatuje, že sa rozšírila spolupráca s USA na „minilaterálnych“ fórach súvisiacich so špecifickými krízovými situáciami, či už od skupiny G8 ku kontaktnej skupine na Balkáne alebo od kvarteta pre Blízky východ ku skupine 5+1 o Iráne; pripomína, že Európska únia je vybudovaná na solidarite medzi jej členmi, a preto by členské štáty mali konzultovať s partnermi rozhodnutia spoločného záujmu, ktoré by mohli v konečnom dôsledku priniesť účinné a trvalé riešenia v prospech všetkých zúčastnených strán; požaduje preto, aby sa vysoký predstaviteľ zaoberal súčasnými náročnými úlohami spojenými s účinným multilateralizmom vo svojej aktualizácii Európskej bezpečnostnej stratégie, ktorú má vypracovať v druhom polroku 2008; je presvedčený, že prehodnotená stratégia by sa mala zamerať na väčšiu viditeľnosť a váhu EÚ vrátane záväzku pre „miniskupiny“, aby konzultovali s partnermi EÚ a snažili sa získať mandát od EÚ;
13.
vyzýva USA, aby ratifikovali Zmluvu o medzinárodnom trestnom tribunáli;
14.
vyzýva EÚ a USA, aby spolupracovali na vytvorení medzinárodných podmienok, ktoré prispejú k zlepšeniu situácie v oblasti bezpečnosti a dodržiavania ľudských práv na miestach, ako je Barma, Zimbabwe, Demokratická republika Kongo, Sudán, Čad, Keňa a Somálsko, sústredením sa na tieto otázky v rámci všetkých dôležitých fór vrátane Bezpečnostnej rady OSN;
Rozvojová spolupráca
15.
vyzýva EÚ a USA, aby sa RCM stali stredobodom ich medzinárodnej rozvojovej politiky; nalieha na Radu, Komisiu, členské štáty a USA, aby zvýšili svoju pomoc určenú rozvojovým krajinám v záujme zachovania vierohodnosti ich záväzkov na zvýšenie pomoci; uvedomuje si, že USA zvýšili záväzok týkajúci sa rozvojovej pomoci vo všeobecnosti a osobitne pre Afriku; naliehavo vyzýva prezidenta USA, aby využil svoj posledný rok svojho funkčného obdobia a zameral sa na dosiahnutie ambicióznych výsledkov v súvislosti so stretnutím skupiny G8 v Japonsku a so samitom OSN o RCM v New Yorku v septembri; vyzýva EÚ, aby zachovala RCM a ročné časové plány na zvýšenie oficiálnej rozvojovej pomoci na 0,7 % HND ako hlavný bod programu Európskej rady 19. až 20. júna;
16.
vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím vlády USA znížiť finančný príspevok určený Populačnému fondu OSN (UNFPA); poukazuje na kľúčovú úlohu UNFPA pri dosahovaní dobrovoľného poklesu miery pôrodnosti v menej rozvinutých krajinách; je presvedčený, že dostupnosť antikoncepcie a reprodukčných služieb, posilnenie postavenia dievčat a žien, ako aj podpora zdravia matiek a detí sú rozhodujúcimi stratégiami na spomalenie populačného rastu a zachovanie trvalej udržateľnosti zdrojov; naliehavo preto vyzýva vládu USA, aby zvýšila financovanie UNFPA;
Ľudské práva a boj proti terorizmu
17.
opakuje svoju výzvu Rade EÚ a Európskej komisii, aby začali implementovať všetky odporúčania, ktoré im adresoval Dočasný výbor pre údajné využívanie európskych krajín prostredníctvom CIA na účely prepravy a nezákonného zadržiavania väzňov (TDIP); verí, že sa vláda USA začne zaoberať otázkou uzavretia tábora v zálive Guantánamo a že členské štáty podniknú všetko na to, aby podporili presťahovanie prepustených väzňov v záujme urýchlenia tohto procesu; považuje za poľutovania hodné, že sa vláda USA rozhodla vybudovať nový väzenský komplex v Afganistane, čo jasne potvrdzuje, že Spojené štáty americké budú pravdepodobne aj v nasledujúcich rokoch pokračovať v zadržiavaní väzňov v zahraničí; odsudzuje všetky formy mučenia a zlého zaobchádzania a opakovane pripomína potrebu dodržiavať medzinárodné právo;
18.
opätovne zdôrazňuje potrebu celkovej dohody, ktorá umožní účasť všetkých členských štátov na programe bezvízového styku USA za rovnakých podmienok a bez akejkoľvek formy priamej alebo nepriamej diskriminácie;
19.
víta skutočnosť, že USA uznali právomoc Európskeho spoločenstva rokovať o takejto dohode, a poznamenáva, že veci, ktoré spadajú do právomoci EÚ, ako sú otázky spojené s bezpečnosťou (vrátane výmeny záznamov podľa mena cestujúceho (PNR), vydania a vzájomnej právnej pomoci), by sa mali prerokovať s Radou a členskými štátmi iba v rozsahu, v akom sa týkajú ich vlastných štátnych príslušníkov;
20.
potvrdzuje svoju vôľu úzko spolupracovať v rámci spoločného boja proti terorizmu a opakovane zdôrazňuje, že – v súlade s právnymi predpismi ES a EÚ o ochrane údajov a pri dodržiavaní základných práv a zásad právneho štátu – by táto spolupráca mala zlepšiť: 1) výmenu informácií pri prísnom dodržiavaní pravidiel ochrany údajov 2) koordináciu medzi spravodajskými službami a orgánmi činnými v trestnom konaní a dokonca na operačnej úrovni 3) súdnu spoluprácu prostredníctvom existujúcej dohody EÚ – USA o vzájomnej právnej pomoci a vydávaní osôb;
21.
zdôrazňuje význam dodržiavania základných práv a zásad právneho štátu v boji proti terorizmu a organizovanému zločinu a naliehavo vyzýva Komisiu, aby informovala EP o dosiahnutom pokroku pri rokovaniach o rámci euroatlantickej spolupráce, najmä čo sa týka ochrany osobných údajov a súkromného života;
Afganistan
22.
poukazuje na to, že predchádzajúce medzinárodné úsilie o stabilizáciu situácie v Afganistane nebolo dostatočne koordinované; berie na vedomie vyhlásenie Vysokého predstaviteľa pre SZBP, že policajná misia EÚ v Afganistane, EUPOL, je v súčasnosti pripravená na nasadenie v plnom rozsahu tak, ako je naplánované; zdôrazňuje, že misia EUPOL by mala dopĺňať úsilie ďalších aktérov v regióne;
23.
vyjadruje poľutovanie nad tým, že doterajšia pomoc medzinárodného spoločenstva pre Afganistan bola nedostatočná a v mnohých prípadoch nehospodárna alebo neúčinná; vyzýva EÚ a USA, aby vzhľadom na priamu súvislosť medzi rozvojom a bezpečnosťou prijali neodkladné opatrenia na zvýšenie, zlepšenie a skvalitnenie koordinácie svojej rozvojovej pomoci pre Afganistan, okrem iného nasmerovaním maximálneho objemu finančných prostriedkov afganským inštitúciám a skúseným mimovládnym organizáciám;
Irak
24.
vyzýva Radu, aby sa angažovala v dialógu s USA o Iraku podeliac sa o názory EÚ na jej strategickú úlohu v krajine a naďalej podporuje väčšie zapojenie viacerých strán do úlohy, ktorú v Iraku zohráva medzinárodné spoločenstvo, tým, že sa v plnej miere využije rozšírená úloha OSN podľa rezolúcie BR OSN č. 1770;
Kosovo
25.
je presvedčený, že EÚ a USA musia bezodkladne riešiť krátkodobé úlohy spojené s bezpečnosťou a dlhodobé úlohy súvisiace s rozvojom Kosova v záujme dosiahnutia spoločného cieľa, ktorým je: funkčný štát, multietnická spoločnosť so silnými a fungujúcimi inštitúciami a dodržiavanie zásad právneho štátu;
26.
víta skutočnosť, že policajná misia EBOP zameraná na dodržiavanie zásad právneho štátu v Kosove bude po prvý krát zahŕňať policajných dôstojníkov USA; poznamenáva, že vláda USA dočasne vyčlení viacero zamestnancov ministerstva zahraničných vecí a zmluvných partnerov na operáciu v Kosove a pokryje 25 % prevádzkových nákladov Medzinárodného civilného úradu (ICO), pričom zvyšné náklady pokryjú príspevky Európskej komisie a ďalších štátov;
Gruzínsko
27.
vyzýva EÚ a USA, aby použili všetky diplomatické prostriedky s cieľom apelovať na Rusko, aby dodržiavalo suverenitu a územnú integritu Gruzínska, a vyzýva všetky zúčastnené strany, aby sa usilovali o mierové vyriešenie separatistického konfliktu v Gruzínsku;
Spolupráca EÚ – NATO
28.
vyzýva členské štáty EÚ a USA, aby spolupracovali na nových myšlienkach týkajúcich sa obnovenia prepracovaného a silnejšieho partnerstva EÚ – NATO prekračujúceho rámec dohôd Berlín plus, pretože Afganistan potrebuje väčšiu mieru spolupráce; domnieva sa, že snahy o úpravu a opätovné vymedzenie európskej bezpečnostnej stratégie by sa mali spájať s prvotnou fázou diskusií o novej strategickej koncepcii NATO;
Trest smrti
29.
opakovane odsudzuje trest smrti; vyzýva vládu USA a všetky štáty USA, aby ho zrušili; vyjadruje poľutovanie nad nedávnym rozsudkom Najvyššieho súdu USA potvrdzujúcim spôsob výkonu trestu smrti smrtiacou injekciou, ktorým sa otvorila cesta k obnoveniu výkonu trestu smrti;
30.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, parlamentom členských štátov a prezidentovi a Kongresu Spojených štátov amerických.
