KONEČNÉ ZNENIE
A6-0036/2007
13.2.2007
SPRÁVA
o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe
(2006/2130(INI))
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
Spravodajca:
Ivo Belet
PE 378.708v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................14
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci ..................................20
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci .............................24
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ...........29
STANOVISKO Výboru pre právne veci .....................................................................35
POSTUP...................................................................................................................................42
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe
( 2006/2130(INI) )
Európsky parlament ,
- so zreteľom na Helsinskú správu a Deklaráciu z Nice o špecifických vlastnostiach športu a jeho spoločenskej funkcii v Európe,
- so zreteľom na články 16 a III-182 Zmluvy o Ústave pre Európu (Zmluva oÚstave),
- so zreteľom na podnet britského predsedníctva týkajúci sa európskeho futbalu, ktorý bol základom pre Nezávislú štúdiu o európskom športe 2006 ( Independent European Sport Review 2006 ),
- so zreteľom na judikatúru, ktorú vytvoril Súdny dvor Európskych spoločenstiev (Súdny dvor) a Súd prvého stupňa, ako aj rozhodnutia Komisie v záležitostiach týkajúcich sa športu,
– so zreteľom na článok 45 svojho rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa a Výboru pre právne veci ( A6‑0036/2007 ),
A. keďže Komisia v Helsinskej správe zdôraznila, že na dobré riadenie futbalu ako hry je potrebné partnerstvo medzi riadiacimi futbalovými orgánmi a verejnými orgánmi;
B. keďže európsky šport, obzvlášť futbal, je neodlučiteľnou súčasťou európskej identity, európskej kultúry a občianstva, a európsky futbalový model, ktorý sa vyznačuje otvorenými športovými súťažami v rámci pyramídovej štruktúry, v ktorej niekoľko stotisíc amatérskych klubov a milióny dobrovoľníkov a hráčov tvoria základ špičkových profesionálnych klubov, je výsledkom dlhodobej demokratickej tradície a podpory na úrovni miestneho spoločenstva ako celku;
C. keďže futbal zohráva významnú spoločenskú a výchovnú úlohu a je účinným nástrojom sociálneho začlenenia a multikultúrneho dialógu a môže byť prostriedkom boja proti diskriminácii, netolerancii, rasizmu a násiliu a keďže profesionálne futbalové kluby a ligy takisto zohrávajú kľúčovú spoločenskú a kultúrnu úlohu vo svojich miestnych a národných spoločenstvách;
D. keďže profesionálny futbal má ekonomický i neekonomický rozmer;
E. keďže spoločenskú funkciu futbalu ohrozuje zneužívanie mladých hráčov, korupcia, ako aj skutočnosť, že kluby fungujú na základe čisto obchodných motívov, čo je často výsledkom prevzatia klubu;
F. keďže ekonomické hľadisko profesionálneho futbalu podlieha právu Spoločenstva a judikatúra uznáva špecifickosť športu a spoločenskú a vzdelávaciu úlohu, ktorú zohráva futbal v Európe;
G. keďže národné a európske politické a športové orgány sú preto zodpovedné za to, aby vypracovaním primeraného právneho rámca zabezpečili, aby sa pri uplatňovaní práva Spoločenstva v oblasti profesionálneho futbalu neohrozili jeho spoločenské a kultúrne ciele,
H. keďže vzhľadom na rastúci význam športu v rámci rôznych politík Európskej únie (sloboda pohybu, uznávanie vzdelania, hospodárska súťaž, ochrana zdravia a audiovizuálne politiky) bolo prijaté rozhodnutie začleniť šport do Zmluvy o Ústave ako oblasť v pôsobnosti EÚ (v rámci článkov 16 a III-182); keďže Zmluvu o Ústave neprijali všetky členské štáty a samotná Deklarácia z Nice o športe v Európe nepostačuje na riešenie súčasných problémov, ktoré presahujú vnútroštátny rozmer a vyžadujú si preto riešenia na európskej úrovni,
I. keďže narastajúca profesionalizácia a komercializácia športu všeobecne a futbalu obzvlášť spôsobili, že právo ES má v tejto oblasti oveľa väčší význam, pričom táto skutočnosť sa odráža v rastúcom počte prípadov čakajúcich na prerokovanie pred Súdnym dvorom a Komisiou,
- toto výrazne zhoršilo problém právnej neistoty, pričom dotknuté odvetvia považujú prístup založený výlučne na individuálnom riešení prípadov čoraz viac za neprimeraný, čo je stanovisko, ktoré dokumentuje aj štúdia vypracovaná z poverenia viacerých ministrov členských štátov EÚ pre oblasť športu a nedávno zverejnená pod názvom Nezávislá štúdia o európskom športe 2006 ( Independent European Sport Review 2006 ),
- napríklad nie je jasné, či pravidlo UEFA, ktoré stanovuje, že mužstvá musia pozostávať z určitého minimálneho počtu domácich hráčov, a je ustanovením osobitne dôležitým pre rozvoj mládeže, by sa po prípadnom preskúmaní zo strany Súdneho dvora ukázalo ako zlučiteľné s článkom 12 Zmluvy o ES,
J. keďže sa tým prehĺbil problém právnej neistoty a toto odvetvie vníma prístup založený výlučne na individuálnom riešení prípadov čoraz viac ako nevyhovujúci,
K. keďže v dôsledku tejto právnej neistoty nie je jasné, do akej miery sú samoregulačné orgány, ako napríklad UEFA a národné asociácie, autonómne a do akej miery sú pri uplatňovaní svojho práva na samoreguláciu a pri vykonávaní svojej regulačnej funkcie viazané určitými zásadami práva Spoločenstva, napríklad pravidlami voľného pohybu, nediskriminácie a hospodárskej súťaže,
L. keďže táto právna neistota nie je problematická len z ekonomického hľadiska, ale najmä vzhľadom na spoločenskú, kultúrnu a výchovnú funkciu futbalu, a zároveň znižuje záujem fanúšikov a úsilie na zlepšenie podpory a ohrozuje zásady fair play,
M. keďže bolo prijaté rozhodnutie začleniť šport do Zmluvy o Ústave ako záležitosť v pôsobnosti EÚ (články 16 a III-82) s cieľom udeliť EÚ právomoci na rozvoj jeho európskeho rozmeru,
N. keďže profesionálny futbal nefunguje ako typické odvetvie hospodárstva a keďže profesionálne futbalové kluby nemožno prevádzkovať za tých istých trhových podmienok ako ostatné hospodárske odvetvia, pretože medzi súpermi v rámci športu existuje vzájomná závislosť a na zachovanie neurčitých výsledkov je potrebná konkurenčná rovnováha, a keďže mnohí jeho činitelia vrátane fanúšikov, hráčov, klubov, líg a asociácií nefungujú ako bežní zákazníci alebo podniky,
O. keďže budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe je ohrozená zvyšujúcou sa koncentráciou ekonomického bohatstva a vplyvu športu,
P. keďže rastúci význam ziskov z vysielania ako podielu na celkovom zisku klubov narúša konkurenčnú rovnováhu medzi klubmi z rôznych krajín, pretože takéto zisky sú do veľkej miery podmienené veľkosťou vnútroštátnych vysielacích trhov,
Q. keďže rastúci význam ziskov z predaja vysielacích práv môže narušiť konkurenčnú rovnováhu medzi klubmi z rôznych krajín, pretože takéto zisky sú do veľkej miery podmienené veľkosťou národných vysielacích trhov, a keďže prax individuálneho predaja vysielacích práv v niektorých ligách je v rozpore so zásadou solidarity a hrozí, že zničí konkurenčnú rovnováhu,
R. keďže už niekoľko desaťročí sa profesionálny futbal v čoraz väčšej miere vyznačuje medzinárodným rozmerom a v rovnakej miere naň pôsobia rôzne medzinárodné regulačné a legislatívne režimy,
S. keďže odlišné vnútroštátne právne predpisy a licenčné kritériá v Európe spôsobujú nerovnaké hospodárske a právne podmienky a táto situácia je vážnou prekážkou čestnej športovej súťaže medzi mužstvami v rámci európskej ligy, a teda aj medzi národnými mužstvami,
T. keďže účasť žien v športe je vo všeobecnosti stále omnoho nižšia ako účasť mužov; keďže ženy majú stále nedostatočné zastúpenie v rozhodovacích orgánoch v oblasti športu a keďže v súvislosti s odmeňovaním športových profesionálov možno naďalej konštatovať prípady diskriminácie pohlaví,
U. keďže napriek tomu, že rozsudok vo veci Bosman z roku 1995 mal priaznivý vplyv na zmluvy a pohyb hráčov – i keď naďalej treba riešiť množstvo problémov v oblasti zamestnanosti a problémov sociálneho charakteru – mal pre šport i nepriaznivé následky, medzi ktoré patria väčšie možnosti na strane najbohatších klubov na podpísanie zmluvy s najlepšími hráčmi, silnejšie spojenie medzi finančným vplyvom a športovými úspechmi, inflačná špirála platov hráčov, menej možností pre hráčov trénovaných v miestnych podmienkach prejaviť svoj talent na najvyššej úrovni a znížený stupeň solidarity medzi profesionálnym a amatérskym športom,
V. keďže špirála výdavkov, platová inflácia a následná finančná kríza, ktorej čelí mnoho klubov, spôsobujú množstvo trestných činov (manipulovanie so zápasmi, korupcia, atď.),
W. keďže Komisia v rámci oficiálnych rozhodnutí potvrdila zlučiteľnosť kolektívneho predaja mediálnych práv s právom ES o hospodárskej súťaži,
Všeobecný kontext
1. zdôrazňuje, že sa prikláňa k európskemu futbalovému modelu svojím symbiotickým vzťahom medzi amatérskym a profesionálnym futbalom;
2. poukazuje na dôležitosť prepojenia národných pyramídových štruktúr európskeho futbalu, ktoré zabezpečujú širokú základňu talentov a súťaží, pretože národné ligy a súťaže sú takisto cestou k európskym súťažiam, pričom vzniká potreba dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi národnou základňou futbalu a európskou úrovňou, aby futbalové ligy a asociácie mohli účinne spolupracovať;
3. uznáva potrebu spoločného úsilia riadiacich futbalových orgánov a politických orgánov na rôznych úrovniach o boj proti určitým znakom nepriaznivého vývoja, ako napríklad nadmernej komercializácii a nečestnej súťaži, s cieľom zabezpečiť pozitívnu budúcnosť profesionálneho futbalu vyznačujúcu sa vzrušujúcou súťažou, vysoký stupeň identifikácie fanúšikov s ich klubmi a prístup k zápasom pre širokú verejnosť, okrem iného aj prostredníctvom špeciálnych cien lístkov pre mladých ľudí a rodiny, najmä v prípade významných medzinárodných zápasov;
4. víta odporúčania Nezávislej štúdie o európskom športe 2006 a vyzýva členské štáty, riadiace futbalové orgány a Komisiu s ohľadom na jej pripravovanú Bielu knihu o športe, aby pokračovali v úsilí, ktoré začalo britské predsedníctvo a ktorého cieľom je reagovať na potrebu nápravných opatrení tým, že sa zohľadnia zásady a hlavné odporúčania tejto štúdie;
5. vyjadruje želanie zabrániť tomu, aby budúcnosť európskeho profesionálneho futbalu určovali súdne rozhodnutia, ako aj želanie vytvoriť väčšiu právnu istotu;
6. súhlasí so základnou zásadou, podľa ktorej ekonomické hľadiská profesionálneho športu patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o ES, pričom zohľadňuje špecifický charakter športu uvedený v Deklarácii z Nice; domnieva sa, že obmedzujúce účinky rozhodnutia v oblasti športu, ktoré spôsobia ekonomické problémy, sú v tomto ohľade zlučiteľné s právom EÚ za predpokladu, že sú primerané a nevyhnutné v úsilí o ochranu charakteru a cieľov športu;
7. vyzýva Komisiu, aby vypracovala postupy na uplatňovanie tejto zásady a začala s procesom konzultácií s európskymi futbalovými orgánmi s cieľom vytvoriť oficiálnu rámcovú dohodu medzi EÚ a riadiacimi futbalovými orgánmi;
8. zastáva názor, že zmluvy napriek absencii špecifických legislatívnych právomocí pre šport obsahujú rôzne nástroje, ktoré by sa mohli použiť v rámci akčného plánu, napr.:
- smernice Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa otázok licencií pre hráčov z krajín mimo EÚ, ochrany mladých hráčov a úlohy manažérov hráčov,
- skupinové výnimky pre rôzne aspekty práva hospodárskej súťaže, napr. zmluvy o predaji, podpory,
- smernice Komisie podľa článku 211 Zmluvy o ES týkajúce sa uplatňovania práva hospodárskej súťaže; v tejto súvislosti by sa malo preskúmať, do akej miery poskytujú športové organizácie služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 86 Zmluvy o ES,
- nástroje sociálneho dialógu, najmä pre otázky týkajúce sa práv hráčov,
- odporúčania členským štátom týkajúce sa odstránenia národných rozdielov (napr. v prospech centrálnych trhových systémov),
- rámcové rozhodnutia Rady, napr. na boj proti niektorým formám zločinu,
9. žiada Komisiu, aby v spolupráci s Parlamentom, členskými štátmi a európskymi a národnými futbalovými riadiacimi orgánmi a ďalšími zúčastnenými stranami začlenila do svojej pripravovanej bielej knihy zásady a odporúčania zahrnuté v tomto uznesení a vytvorila akčný plán pre európsky šport všeobecne a osobitne pre futbal, ktorý stanoví otázky, ktorými sa bude Komisia zaoberať, a právne nástroje, ktoré sa použijú (smernice, usmernenia, skupinové výnimky, odporúčania), a to s cieľom vytvoriť právnu istotu a rovnaké podmienky pre všetky strany;
10. žiada Komisiu, aby pokračovala v štruktúrovanom dialógu s riadiacimi futbalovými orgánmi a ostatnými zainteresovanými stranami s cieľom prekonať problém právnej neistoty;
11. víta úspech ženského futbalu v Európe a veľký záujem oň a upozorňuje na jeho rastúci spoločenský význam;
Riadenie
12. vyzýva všetky riadiace futbalové orgány, aby lepšie určili a koordinovali svoje kompetencie, zodpovednosti, funkcie a rozhodovacie postupy s cieľom zvýšiť stupeň svojej demokracie, transparentnosti a legitímnosti v prospech celého futbalového odvetvia; vyzýva Komisiu, aby stanovila podmienky podpory legitímnej a primeranej samoregulácie s náležitým ohľadom na vnútroštátne právne predpisy a finančnú podporu pre federácie a asociácie, ktorá je zameraná na rozvoj a podporu mladých futbalistov a národného mužstva;
13. vyzýva Európsku futbalovú asociáciu UEFA, aby medzi strany, s ktorými sa konzultuje v rozhodovacom procese, zahrnula zastupujúce organizácie, ako sú FIFPro, Fórum európskych klubov (European Club Forum) a Asociácia Európskych profesionálnych futbalových líg EPFL (European Professional Football Leagues);
14. domnieva sa, že lepšie riadenie vedúce k sústredenejšej samoregulácii na vnútroštátnej a európskej úrovni zníži tendenciu odvolávania sa na Komisiu a Súdny dvor;
15. zastáva názor, že hoci by športové riadiace orgány mohli mať oprávnenú požiadavku obhajovať svoje vlastné športové postupy, odvolanie sa na civilné súdy, dokonca aj vtedy, keď to zo športového hľadiska nie je opodstatnené, nemožno penalizovať na základe disciplinárnych predpisov; v tomto ohľade odmieta svojvoľné rozhodnutia Medzinárodnej futbalovej federácie FIFA;
16. nalieha na Medzinárodnú futbalovú federáciu FIFA, aby v spolupráci s Komisiou a národnými riadiacimi orgánmi preskúmala svoje stanovy s cieľom dosiahnuť náležitú rovnováhu medzi legitímnym právom všetkých športových činiteľov odvolať sa na civilný súd na jednej strane a obvyklým fungovaním súťaží na druhej strane;
17. nalieha, aby bola zásada proporcionality nevyhnutnou pre všetky riadiace futbalové orgány pri uplatňovaní ich samoregulačnej právomoci, a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby sa táto zásada uplatňovala v právnych prípadoch týkajúcich sa športu;
18. vyzýva Medzinárodnú futbalovú federáciu FIFA, aby zvýšila svoju vnútornú demokraciu a transparentnosť svojich štruktúr;
19. domnieva sa, že prípad Charleroi, ktorý je v súčasnosti predložený Súdnemu dvoru, by mohol vážne narušiť schopnosť malých a stredných národných futbalových zväzov zúčastňovať sa na medzinárodných súťažiach a ohroziť kľúčové investície národných zväzov do futbalovej základne; v tomto ohľade sa domnieva, že kluby by mali uvoľňovať svojich hráčov, aby si splnili svoje povinnosti v národných mužstvách bez nároku na kompenzáciu; povzbudzuje Európsku futbalovú asociáciu UEFA a Medzinárodnú futbalovú federáciu FIFA, aby spolu s európskymi klubmi dosiahli dohodu o systéme kolektívneho poistenia, ktorý sa zavádza;
20. podporuje licenčný systém klubov UEFA, ktorého cieľom je zabezpečiť dobré prostredie medzi klubmi a prispieť k ich finančnej stabilite, vyzýva UEFA, aby ďalej rozvíjala tento licenčný systém s cieľom zaručiť finančnú transparentnosť a náležité riadenie;
21. odporúča vytvorenie nezávislého dozorného orgánu, ktorého hlavným cieľom je monitorovať finančné a obchodné činnosti európskych klubov a presadzovať, aby dodržiavali kritériá finančnej transparentnosti a riadneho manažmentu, a aby tento orgán informoval o svojich aktivitách prostredníctvom výročnej správy;
22. odporúča dynamickú kampaň zo strany národných a európskych politických a športových orgánov s cieľom zabezpečiť vyšší stupeň transparentnosti a primerané riadenie v rámci európskeho profesionálneho futbalu;
23. podporuje úsilie o ochranu integrity futbalu ako športu tým, že zabraňuje konfliktu záujmov významných zainteresovaných strán v kluboch alebo riadiacich orgánoch;
24. vyzýva Komisiu, aby reagovala na zavedenie európskeho právneho štatútu pre športové spoločnosti s cieľom zohľadniť ekonomické aktivity významných futbalových klubov pri zachovaní ich osobitných športových vlastností; takýto štatút by umožnil stanoviť pravidlá na sledovanie ekonomických a finančných aktivít takýchto spoločností;
25. žiada členské štáty a riadiace futbalové orgány, aby aktívne podporovali spoločenskú a demokratickú úlohu futbalových fanúšikov, napríklad prostredníctvom ich zapojenia do vlastníctva a riadenia klubov alebo menovaním futbalového ombudsmana;
26. domnieva sa, že do riadenia futbalu by sa mali prostredníctvom lepšieho sociálneho dialógu užšie zapojiť profesionálni futbalisti a zástupcovia ich odborových zväzov;
Boj proti trestnej činnosti
27. podporuje úsilie európskych a národných futbalových riadiacich orgánov zaviesť väčšiu transparentnosť do vlastníckych štruktúr klubov a žiada Radu, aby vytvorila a prijala opatrenia na boj proti trestnej činnosti v profesionálnom futbale vrátane prania špinavých peňazí, nezákonného stávkovania, dopingu a manipulovania so zápasmi, ako aj proti nútenej prostitúcii na pozadí veľkých futbalových podujatí;
28. zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby subjekty pôsobiace v oblasti futbalu boli v plnom súlade s právnymi predpismi týkajúcimi sa transparentnosti a prania špinavých peňazí;
29. vyzýva členské štáty, aby zaviedli mechanizmy na podporu spolupráce medzi klubmi, políciou a organizáciami fanúšikov s cieľom bojovať proti násiliu, výtržníctvu a ďalším formám problémového správania počas futbalových zápasov;
Spoločenská, kultúrna a výchovná úloha futbalu
30. zdôrazňuje význam výchovy prostredníctvom športu a potenciál futbalu pomôcť sociálne zraniteľným skupinám mladistvých vrátiť sa na správnu cestu a žiada členské štáty, národné zväzy, ligy a kluby, aby si vymieňali osvedčené postupy v tejto oblasti;
31. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby takisto podporili projekty sociálneho začlenenia organizované futbalovými klubmi;
32. vyjadruje jednoznačnú podporu opatreniam Európskej futbalovej asociácie UEFA na podporu výchovy mladých hráčov prostredníctvom požiadavky určitého minimálneho počtu domácich hráčov v profesionálnych klubových mužstvách a uplatnenia obmedzení na veľkosť mužstiev; domnieva sa, že tieto podporné opatrenia sú primerané, a vyzýva profesionálne kluby na prísne uplatňovanie tohto pravidla;
33. je pevne presvedčený, že sú potrebné dodatočné zmluvy, ktoré by mali zabezpečiť, aby iniciatíva týkajúca sa domácich hráčov nebola príčinou nezákonného obchodovania s deťmi v niektorých kluboch, ktoré uzatvárajú zmluvy s veľmi mladými osobami (vo veku do 16 rokov);
34. trvá na tom, že v súvislosti s náborom mladých zahraničných talentov sa musí za každých okolností dodržiavať imigračné právo, a vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala problémom nezákonného obchodovania s deťmi v kontexte rámcovej dohody Rady z 19. júla 2002 o boji proti nezákonnému obchodovaniu s ľuďmi a (alebo) v kontexte vykonávania smernice Rady 94/33/ES o ochrane mladých ľudí pri práci; upozorňuje na to, že mladí hráči musia dostať príležitosť na získanie všeobecného vzdelania a výcviku súbežne s aktivitami v klube a tréningovou činnosťou, aby neboli celkom závislí od klubu; vyzýva na prijatie opatrení na zabránenie sociálnemu vylúčeniu tých mladých ľudí, ktorí sa nakoniec nedostanú do užšieho výberu;
35. zdôrazňuje význam spoločenskej a výchovnej úlohy výcvikových stredísk a rozhodujúcu úlohu, ktorú zohrávajú v súvislosti s prosperitou klubov a budúcim rozvojom futbalových talentov; podporuje finančné stimuly pre kluby s výcvikovým strediskom, ak sú takéto stimuly zlučiteľné s pravidlami zmluvy týkajúcimi sa štátnej pomoci, a žiada Komisiu, aby uznala túto kľúčovú úlohu pri vypracovávaní usmernení o štátnej pomoci;
36. zdôrazňuje potrebu vytvorenia prostredia, v ktorom sa môžu mladí hráči rozvíjať a vychovávať v duchu poctivosti a fair play;
37. nalieha na členské štáty, aby zaviedli rodové hľadisko vo všetkých oblastiach športových politík v záujme ďalšieho zníženia pretrvávajúceho rozdielu medzi mužmi a ženami, pokiaľ ide o zastúpenie v športových orgánoch, odmeňovanie, ako aj skutočnú účasť v oblasti športu, a rovnomernejšie tým rozdelili osobné a spoločenské výhody vyplývajúce zo športu;
Zamestnanosť a sociálne otázky
38. ľutuje, že medzi členskými štátmi existujú rozdiely v sociálnych a finančných právnych predpisoch, ktoré spôsobujú nerovnosti medzi klubmi, a členským štátom chýba ochota riešiť túto situáciu na európskej úrovni;
39. zdôrazňuje význam vzájomného uznávania odbornej spôsobilosti získanej v inom členskom štáte pre voľný pohyb zamestnancov;
40. domnieva sa, že súčasná ekonomická situácia týkajúca sa manažérov futbalových hráčov si vyžaduje, aby riadiace futbalové orgány na všetkých úrovniach a na základe konzultácií s Komisiou zlepšili pravidlá, ktoré riadia činnosť manažérov futbalových hráčov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby podporila úsilie federácie UEFA o úpravu postavenia manažérov hráčov a aby v prípade potreby predložila návrh smernice týkajúcej sa manažérov hráčov, ktorá by zahŕňala: presné normy a skúšobné kritériá pred začatím činnosti manažérov futbalových hráčov; transparentnosť transakcií manažérov; minimálne harmonizované normy pre zmluvy manažérov; účinný kontrolný a disciplinárny systém zabezpečovaný európskymi riadiacimi orgánmi; zavedenie „systému vydávania licencií pre manažérov“ a registra manažérov; ukončenie „dvojitého zastupovania“ a vyplácanie manažérov hráčmi;
41. vyzýva federáciu UEFA a Komisiu, aby zintenzívnili úsilie o posilnenie sociálneho dialógu na európskej úrovni o otázkach, ako napríklad doba platnosti zmlúv, definícia období prestupu, možnosti včasného ukončenia zmluvy a kompenzácia pre materské kluby, keďže tým možno zabrániť napätiu medzi hráčmi a zamestnávateľmi a prekonať ho;
42. víta kroky federácie FIFPro (Fédération Internationale des Footballeurs Professionels), UEFA a EPFL na podporu práv hráčov tým, že sa zabezpečí, aby hráči vždy dostali písomné zmluvy s určitými minimálnymi požiadavkami;
43. uvedomuje si potrebu účinnejšej realizácie právnych predpisov v oblasti zamestnanosti vo všetkých členských štátoch s cieľom zabezpečiť, aby profesionálni hráči mali práva, na ktoré majú nárok, a plnili si povinnosti, ktoré vyplývajú z ich postavenia zamestnancov;
44. žiada Komisiu, aby aktívne podporovala iniciatívy a kampane na boj proti detskej práci v odvetviach súvisiacich s futbalom a preskúmala všetky politické a právne možnosti na zabezpečenie dodržiavania práv všetkých pracovníkov vrátane detí;
Boj proti rasizmu
45. žiada Komisiu, členské štáty a všetky strany zainteresované v profesionálnom futbale, aby prijali svoju zodpovednosť za pokračovanie a zintenzívnenie boja proti rasizmu a xenofóbii tým, že odsúdia všetky formy rasizmu na štadiónoch aj mimo nich, keďže právny nárok na pracovné prostredie bez rasizmu sa vzťahuje aj na futbalistov; žiada prísnejšie sankcie voči akémukoľvek druhu rasistických a xenofóbnych prejavov vo futbale; žiada UEFA, národné zväzy a ligy, aby uplatňovali disciplinárne pravidlá koherentným, dôkladným a koordinovaným spôsobom bez toho, aby zanedbávali finančnú situáciu klubov;
46. v tejto súvislosti tiež vyzýva Komisiu, UEFA a ďalšie zainteresované strany, aby prijali opatrenia v nadväznosti na vyhlásenie Parlamentu zo 14. marca 2006 o boji proti rasizmu vo futbale
Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku. ; blahoželá federáciám UEFA a FIFA k začleneniu prísnejších sankcií do ich štatútov a k prijímaným opatreniam a víta budúce opatrenia všetkých príslušných strán v oblasti futbalu;
47. vyzýva Komisiu, UEFA a ďalšie zainteresované strany, aby nedovolili beztrestnosť ďalších foriem diskriminácie, napríklad diskriminácie na základe pohlavia, pôvodu, sexuálnej orientácie a podobne, na futbalových štadiónoch a mimo nich;
Právo hospodárskej súťaže a vnútorný trh
48. pevne verí, že zavedenie upraveného systému kontroly nákladov by mohlo byť prostriedkom na zvýšenie finančnej stability a konkurenčnej rovnováhy medzi mužstvami, napríklad pri začlenení do aktualizovaného klubového licenčného systému; vyzýva UEFA, ako aj kluby, zástupcov hráčov a Komisiu, aby vytvorili systém kontroly nákladov, ktorý bude funkčný na základe samoregulácie a ktorý by bol zlučiteľný s európskym futbalovým modelom a právom Spoločenstva;
49. domnieva sa, že futbal musí zabezpečiť vzájomnú závislosť konkurentov a potrebu zaručiť neistotu výsledkov súťaží, čo by mohlo byť odôvodnením pre športové organizácie, aby na trhu uplatňovali osobitný rámec na organizovanie a predaj športových podujatí; domnieva sa však, že takéto osobitné vlastnosti nezaručujú v dôsledku rastúceho ekonomického významu takýchto činností automatické oslobodenie od pravidiel hospodárskej súťaže Spoločenstva pre všetky ekonomické činnosti iniciované v rámci profesionálneho futbalu;
50. vyzýva Komisiu, aby vypracovala jasné usmernenia o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci, ktoré by uvádzali, aký druh verejného financovania je prijateľný a legitímny na to, aby futbal plnil svoju spoločenskú, kultúrnu a výchovnú úlohu, napr. finančná alebo iná podpora, ktorú poskytujú miestne orgány na zabezpečenie alebo modernizáciu futbalových štadiónov či zariadení;
51. žiada Komisiu a členské štáty, aby v úzkej spolupráci s medzinárodnými, európskymi a národnými riadiacimi futbalovými orgánmi zvážili následky prípadnej liberalizácie stávkového trhu a mechanizmy na zabezpečenie financovania športu vo všeobecnosti a futbalu obzvlášť a aby preskúmali opatrenia, ktoré by chránili integritu národných a európskych futbalových súťaží;
52. uznáva význam obchodných značiek v odvetví športu okrem prípadov, keď sa používajú na obmedzenie voľného pohybu tovaru;
53. berie na vedomie, že často existuje nepomer medzi ponukou a dopytom lístkov na veľké futbalové podujatia, čo je prospešné pre sponzorov, ale škodlivé pre spotrebiteľov; zdôrazňuje, že pri distribúcii lístkov by sa mali plne zohľadňovať záujmy spotrebiteľov a že na všetkých úrovniach by sa mal zaručiť nediskriminačný a spravodlivý predaj lístkov , pričom však uznáva, že distribúcia lístkov môže byť v prípade potreby obmedzená na členov klubov fanúšikov, cestovných klubov alebo podobných organizácií, v ktorých je členstvo dostupné na nediskriminačnom základe;
Predaj televíznych práv a právo hospodárskej súťaže
54. trvá na tom, že kolektívny predaj práv na všetky súťaže je rozhodujúci pre ochranu modelu finančnej solidarity európskeho futbalu; víta verejnú diskusiu a podrobnejší výskum Komisie týkajúci sa toho, či by sa mal tento model prijať v celej Európe pre súťaže na celoeurópskej i domácej úrovni, ako sa navrhuje v Nezávislej štúdii o európskom športe 2006; v tomto ohľade vyzýva Komisiu, aby poskytla podrobné hodnotenie hospodárskych a športových dôsledkov svojich príslušných rozhodnutí týkajúcich sa mediálnych práv a rozsahu, v akom boli alebo neboli funkčné;
55. zdôrazňuje, že predaj mediálnych práv, ktoré majú európske národné futbalové ligy, by mal byť vždy v súlade s právom ES týkajúcim sa hospodárskej súťaže pri zohľadnení špecifického charakteru športu a mal by sa prerokovať a uzavrieť transparentným spôsobom; za tohto predpokladu sa však domnieva, že vysielanie futbalu by malo byť prístupné čo najširšiemu spektru ľudí, ako aj prostredníctvom voľne vysielajúcich kanálov;
56. zdôrazňuje, že podstatu článku 3a súčasnej smernice o televízii bez hraníc možno sotva preceniť;
57. poukazuje na to, že pre profesionálny futbal je nevyhnutné, aby sa zisky z televíznych práv rozdelili čestným spôsobom tak, aby sa zabezpečila solidarita medzi profesionálnym a amatérskym futbalom a medzi konkurenčnými klubmi vo všetkých súťažiach; poznamenáva, že rozdeľovanie ziskov z televíznych práv v rámci Ligy majstrov UEFA v súčasnosti do značnej miery odráža veľkosť národných televíznych trhov príslušných klubov; poukazuje na skutočnosť, že týmto sa zvýhodňujú veľké krajiny a znižuje sa sila klubov z menších krajín;
58. preto vyzýva federáciu UEFA, aby spolu s Komisiou pokračovala v skúmaní mechanizmov na vytvorenie konkurenčnejšej rovnováhy v tejto oblasti prostredníctvom intenzívnejšieho prerozdeľovania;
59. upozorňuje na to, že televízne vysielanie športových súťaží sa čoraz viac uskutočňuje na kódovaných a platených televíznych kanáloch a že tieto súťaže sa tým stávajú nedostupnými pre množstvo spotrebiteľov;
Doping
60. odporúča, aby sa prevencia a boj proti dopingu stali dôležitým záujmom európskych krajín; žiada realizáciu politiky prevencie a boja proti dopingu a zdôrazňuje potrebu bojovať proti nezrovnalostiam prostredníctvom kontrol, výskumu, skúšok, dlhodobého sledovania realizovaného nezávislými lekármi a prostredníctvom vzdelávania, ako aj prevencie a školení; vyzýva profesionálne kluby, aby prisľúbili, že budú bojovať proti dopingu a sledovať dodržiavanie pravidiel prostredníctvom vnútorných kontrol;
61. vyzýva Komisiu, aby výhradne pre futbal zriadila nezávislý orgán na kontrolu dopingu zodpovedajúci Svetovej antidopingovej agentúre (WADA), s porovnateľnými podmienkami a postupmi; domnieva sa, že o nákladoch na prevádzku, zriadení sídla tohto orgánu v niektorom členskom štáte a ďalších podrobnostiach môžu spoločne rozhodnúť Komisia, FIFA, UEFA a národné vlády;
0 0
32. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a federáciám UEFA a FIFA.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.
VŠEOBECNÝ KONTEXT
Majstrovstvá sveta v roku 2006 v Nemecku boli veľkým úspechom.
Organizácia bola dokonalá.
Vynikajúce výsledky národných európskych mužstiev sa zakladali na kvalitných výkonoch klubov v národných a európskych súťažiach.
Stanovili úroveň medzinárodného futbalu.
Z hľadiska hospodárstva sa 3 – 4 % ročného HDP Európskej únie tvoria prostredníctvom športu a športy všeobecne vykazujú priemerný ročný rast vo výške 4 %.
Táto výrazná expanzia spôsobila nárast hodnoty televíznych práv, sponzorstva, obchodovania a všetkých ostatných pridružených aktivít, ako aj zvýšenie počtu medzinárodných súťaží a následné zvýšenie počtu pracovných miest v tomto odvetví.
Futbal v Európe však čelí mnohým výzvam, ktoré nemôžu zvládnuť len samotné riadiace futbalové orgány.
V dôsledku vplyvu európskych právnych predpisov na futbal je dôležité, aby sa uskutočnil konštruktívny dialóg medzi európskymi inštitúciami a riadiacimi športovými orgánmi.
Z podnetu britského predsedníctva sa začal nezávislý prieskum odvetvia futbalu a jeho výsledkom je vyčerpávajúca správa, ktorá bola predložená predsedovi Komisie Barrosovi.
Komisia ohlásila predloženie bielej knihy do polovice roka 2007.
Európsky parlament nemôže ostať bokom, ale mal by objasniť svoju pozíciu.
Tento zámer by sa mal v ďalšej fáze rozšíriť a otvoriť pre ostatné profesionálne športy a mal by sa jasne zaoberať aj ženským profesionálnym športom.
2.
UPLATNITEĽNOSŤ EURÓPSKEHO PRÁVA
Primárne právo
Na základe zmlúv nemá Európska únia žiadne jednoznačné právomoci týkajúce sa všeobecne športu alebo konkrétne futbalu.
Keďže však šport nie je vyňatý z primárneho práva EÚ, podlieha právu EÚ.
Rozsudky Európskeho súdneho dvora a rozhodnutia Európskej komisie objasnili, aký vplyv majú napríklad články 12, 39, 43 – 49, 81 – 87 na šport a profesionálny futbal.
Deklarácia z Amsterdamu a z Nice
Obidve deklarácie z roku 1997, resp. 2000 zdôrazňujú spoločenskú úlohu futbalu, ale nemenia skutočnosť, že ekonomické hľadisko športu podlieha ustanoveniam zmluvy.
Sekundárne právo
Ani sekundárne právo systematicky nezohľadňuje špecifický charakter športu.
Platí to o. i. aj pre uznávanie diplomov a povolení pre trénerov, manažérov hráčov a hráčov mimo EÚ.
Je príznačné, že športoví činitelia sa čoraz viac obracajú na Európsky súdny dvor a Európsku komisiu s konečným odvolaním.
Tento prístup založený na individuálnych prípadoch posilnil právnu neistotu.
Samoregulačná právomoc futbalových organizácií, ako napríklad národných líg a UEFA, je spochybnená (pozri 4: Riadenie).
Návrh Zmluvy o Ústave
Článok III - 282 v návrhu Zmluvy o Ústave by priniesol právny základ pre šport.
Tento článok v návrhu ústavy v súčasnej podobe by však neposkytoval právnu istotu.
3.
ŠPECIFICKÝ CHARAKTER
Futbal má významné spoločenské funkcie v oblasti výchovy a integrácie, verejného zdravia, kultúry a odpočinku.
Podstata samotnej hry je takisto dôvodom špecifického charakteru.
Nemožno tu uplatniť zákony voľnej hospodárskej súťaže ako také, pretože futbalový klub si v záujme napínavej súťaže vyžaduje životaschopných a porovnateľne silných konkurentov.
Európsky futbalový model
Európsky futbalový model je charakterizovaný otvorenými športovými súťažami s možnosťou zostupu a postupu (cieľom je vyhrať zápas) a bez jasného rozlíšenia medzi profesionálnou a amatérskou úrovňou.
Z toho vyplýva pyramídová štruktúra, v ktorej mnoho amatérskych klubov tvorí základ pre špičkové profesionálne kluby, ktoré hrajú na národnej alebo európskej úrovni
V USA sú jasne oddelené profesionálne ligy od amatérskych.
Kluby v USA v najvyšších uzavretých ligách sú zamerané skôr na maximálny zisk ako na víťazstvá.
Neexistuje zostup a postup.
Kluby sú otvorené opatreniam v rámci prerozdeľovania s cieľom zabezpečiť napínavú súťaž. .
Súčasný vývoj klubov prichádzajúcich na trh cenných papierov je o krok bližšie k modelu Spojených štátov.
Je otázne, či možno v rámci tradičného otvoreného európskeho modelu skombinovať dva ciele (vyhrať zápas a maximalizovať zisky akcionárov).
4.
RIADENIE
A. Samoregulácia a viacúrovňové riadenie:
V súčasnosti je základnou úlohou udržať výhradné práva federácií pri tvorení pravidiel hry a predovšetkým pri organizácii športových súťaží.
V zásade je legitímnosť federácií a ich rozhodnutí podmienená ich úrovňou demokratických, zastupujúcich a zodpovedných štruktúr a stupňom transparentnosti rozhodovacích postupov.
Pokiaľ ide o európsku úroveň, ak by sa samoregulačná úloha zastupujúcich a demokratických futbalových orgánov rozšírila na európsku úroveň, kluby by už nepovažovali Komisiu za odvolací orgán.
Je možné predložiť niekoľko ďalších vyhlásení týkajúcich sa otázok spojených s riadením:
1.
Kluby nesúťažia len na národnej úrovni, ale aj na európskej úrovni (na základe klubových súťaží UEFA).
V oblasti profesionálneho futbalu v Európe neexistujú rovnaké konkurenčné podmienky , a to v dôsledku národných rozdielov, pokiaľ ide o uplatňovanie o klubových licenčných režimov.
Preto sa môžeme pýtať:
— či je vhodné pokračovať v licenčnom systéme na národnej úrovni;
— či môžu byť národné federácie naďalej centrom moci;
— či možno prijať viac opatrení na úrovni UEFA.
2.
Nedávny príklad samoregulačnej právomoci UEFA a FIFA bol sporný vo veci Charleroi , v ktorej kluby spochybnili pravidlo FIFA, že kluby by mali uvoľňovať svojich hráčov na zápasy národných mužstiev bez nároku na kompenzáciu.
FIFA a kluby by mali dôjsť ku kompromisu.
3.
Mala by sa uznať zásada územnej organizácie futbalu.
B. Dobré riadenie
Finančná transparentnosť
Pre všetky európske kluby by sa mala zaviesť rovnaká finančná kontrola s cieľom zabezpečiť finančnú transparentnosť a zabrániť finančnej nestabilite a nerovnakému zaobchádzaniu, ktoré spôsobujú deformáciu súťaže v súvislosti s ekonomickými možnosťami klubov.
Mali by sme preto zvážiť:
— či licenčný systém UEFA možno rozšíriť na všetky profesionálne ligy v Európe;
— či by sa v každom členskom štáte mala zaviesť štruktúra na kontrolu manažmentu klubov;
— či by sme mali vyzvať UEFA, aby vytvorila nezávislý orgán na monitorovanie celkového zosúladenia s klubovým licenčným systémom vrátane rozšírenejšieho využitia kontroly na mieste.
Ostatné otázky:
— vlastníctvo klubu
— zbližovanie stanov klubov
Je potrebné rozvíjať a podporovať stimuly pre priame hnutie fanúšikov s cieľom naďalej podporovať ich účasť.
5.
SPOLOČENSKÁ A KULTÚRNA ÚLOHA
Futbal je vynikajúcim nástrojom, ktorým možno sociálne zraniteľných mladých ľudí vrátiť späť na správnu cestu.
UEFA prijala pravidlo o domácich hráčoch s cieľom prekonať rastúce zanedbávanie výcviku mládeže, ktoré vyplynulo z rozsudku vo veci Bosman.
Teraz je v týchto záležitostiach nadovšetko potrebná právna istota .
Zároveň je nevyhnutné zabrániť, aby kluby uzatvárali zmluvy s veľmi mladými hráčmi (mladšími ako 15 rokov), čo by zvrátilo cieľ pravidla o domácich hráčoch.
V tomto ohľade je takisto potrebné zdôrazniť významnú úlohu výcvikových centier .
Systém finančného prerozdeľovania finančných stimulov by mal zabezpečiť rovnaké podmienky pre kluby s výcvikovými centrami aj pre kluby bez nich.
Boj proti rasizmu
Je potrebné pokračovať v práci, ktorú začal Parlament svojím písomným vyhlásením týkajúcim sa boja proti rasizmu.
Európska komisia, členské štáty a všetci profesionálni futbaloví činitelia by mali prispieť tým, že budú požadovať prísnejšie sankcie voči akýmkoľvek prejavom rasizmu vo futbale.
UEFA a národné ligy by mali uplatňovať disciplinárne opatrenia koherentným, stabilným a koordinovaným spôsobom.
6.
ZAMESTNANOSŤ A SOCIÁLNE OTÁZKY
Bosman – situácia hráčov
Rozsudok vo veci Bosman z roku 1995 má dlhodobý pozitívny vplyv na spôsob, akým európske kluby pristupujú k zmluvám s hráčmi.
Mnoho profesionálnych hráčov v Európe (asi 50 % podľa Fifpro) však ešte stále nemá zmluvu o zamestnaní so svojím klubom a mnoho zmlúv o prijatí do zamestnania a tréningovej príprave hráčov vykazuje právne nedostatky.
Sociálne a rozpočtové rozdiely
Rozdiely v sociálnych a rozpočtových právnych predpisoch členských štátov spôsobujú nerovnováhu medzi rôznymi európskymi klubmi a môžu byť pre hráčov dôvodom na opustenie ich domácej krajiny.
Tento problém možno prekonať harmonizáciou/koordináciou právnych, sociálnych a rozpočtových stanov uplatňovaných na profesionálnych hráčov a kluby.
Vytvorí sa tak aj príležitosť na posilnenie sociálnych práv profesionálnych hráčov, ktoré nie sú zabezpečené vo všetkých členských štátoch (dôchodok, nezamestnanosť, pracovná neschopnosť, a pod.).
Tieto otázky by sa mali riešiť v rámci sociálneho dialógu .
Ďalšími otázkami sú:
— smernica o manažéroch európskych hráčov
— sociálny dialóg
— uznávanie odbornej kvalifikácie
— otázka kvót hráčov
— status medzinárodných prestupov.
7.
PRÁVO HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE A FUTBAL
Podľa uvedeného bodu 3 nemožno zákon o voľnej hospodárskej súťaži uplatňovať na futbal bez toho, aby sa prihliadalo na jeho špecifický charakter.
Pre zaujímavú futbalovú súťaž je potrebná vyrovnaná hospodárska súťaž.
Protimonopolné zákony / Kontrola nákladov
Zavedenie (samoregulačného) upraveného systému kontroly nákladov do oblasti profesionálneho futbalu by mohlo byť nástrojom na podporu väčšej konkurenčnej rovnováhy a tým rovnakých konkurenčných podmienok pre mužstvá na európskej úrovni.
Kladné a záporné stránky systému kontroly nákladov by sa však mali preskúmať podrobnejšie.
Štátna pomoc
Na financovaní futbalu sú zainteresované verejné orgány na mnohých úrovniach (miestna/regionálna/národná úroveň).
Rozličné predpisy spôsobujú, že kluby nemajú k dispozícii tie isté nástroje.
Rovnaké podmienky pre všetkých si vyžadujú jasné pravidlá štátnej pomoci .
Základná otázka znie: aký druh verejnej podpory je prijateľný a oprávnený na plnenie jasných spoločenských cieľov (napr. investovanie do výcvikových zariadení) a ktoré opatrenia spôsobujú narušenie súťaže?
8.
FUTBAL Z HĽADISKA VNÚTORNÉHO TRHU
— obmedzenia cezhraničného poskytovania sponzorských služieb (pre „citlivé výrobky“, ako napríklad alkoholické nápoje a služby týkajúce sa hazardných hier)
— cezhraničné obmedzenia týkajúce sa ponuky a reklamy cezhraničných športových stávkových služieb (Komisia nedávno začala súdne konania v tejto veci proti 7 členským štátom)
— obmedzenia príjmu športových vysielaní v ostatných členských štátoch na základe územného predaja vysielacích práv
— záujem spotrebiteľa: distribúcia vstupeniek
9.
VYSIELACIE PRÁVA A PRAVIDLÁ HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE
Spoločný predaj vysielacích práv je základom na ochranu modelu finančnej solidarity európskeho futbalu.
Komisia prijala tri zásadné rozhodnutia týkajúce sa vysielacích práv pre futbalové zápasy
Oficiálne rozhodnutie Európskej komisie, ktoré oslobodzuje spoločný predaj mediálnych práv Ligy majstrov UEFA, 23. júl 2003; rozhodnutie Európskej komisie z 22. marca 2006 podľa pravidiel hospodárskej súťaže Zmluvy o ES, na základe ktorého sú záväzky FA Premier League týkajúce sa predaja vysielacích práv pre futbalovú súťaž Premier League právne záväzné.
Prípad sa týkal dohody medzi klubmi zúčastnenými na anglickej súťaži Premier League na predaj vysielacích práv týkajúcich sa tejto súťaže spoločne prostredníctvom FA Premier League; smernica 89/552/EHS o „televízii bez hraníc”. , ktoré umožňujú spoločný predaj vysielacích práv.
Európska komisia bola požiadaná, aby preskúmala, akým spôsobom možno prijať tento model v Európe.
Predtým sa vykoná podrobné hodnotenie rozhodnutí týkajúcich sa týchto vysielacích práv (vplyv a účinnosť).
Je potrebné začleniť hospodársky vplyv nových médií.
V záujme hry by sa mali zisky z týchto práv čestne a spravodlivo rozdeliť .
Súčasné rozdelenie televíznych práv v Lige majstrov UEFA (väčšinou podľa podielu na televíznom trhu) zvýhodňuje veľké krajiny a malo by sa posúdiť.
Voľné televízne vysielanie
Sotva možno preceniť význam súčasnej smernice o „televízii bez hraníc“.
Národným orgánom umožňuje určiť obmedzený počet udalostí, ktoré musia byť dostupné pre voľné vysielanie.
Je nevyhnutné zachovať túto zásadu v upravenej smernici o „televízii bez hraníc“.
Ostatné otázky, ktoré treba vyjasniť:
— držitelia práv na zápasy (kluby alebo federácie)
— registrácia vysielacích práv klubov týmito klubmi na svoj účet, aj keď sú riadené spoločne
— narušenie futbalového kalendára výberom poskytovateľa vysielania
— výhradné práva a voľný prístup na uzavreté športoviská pre rozhlas a tlač
— dočasné blokovanie vysielania zápasov s cieľom podporiť amatérsky šport a prítomnosť fanúšikov na štadiónoch.
10.
DOPING
Kľúčom k úspechu v boji proti dopingu je sila medzinárodnej politiky v oblasti prevencie a represie.
11.
PRÁVNE OPATRENIA: RÁMEC, AKČNÝ PLÁN, USMERNENIA, SMERNICA
Európsky parlament si môže po konzultácii so všetkými zúčastnenými stranami zvoliť rôzne nástroje (alebo uskutočniť kombinovanú voľbu):
— žiadať regulačný rámec , ktorý uzná špecifický charakter športu a uplatní harmonizované pravidlá, ktoré zabezpečia zdravú súťaž a rovnaké konkurenčné podmienky.
Je však potrebné uznať, že bez riadneho právneho základu v zmluvách je to ťažké.
— žiadať akčný plán , ktorý určí otázky, ktorými sa má Komisia zaoberať, a právne nástroje, ktoré má použiť, ako napríklad usmernenia, smernice, odporúčania, rámcové rozhodnutia
— žiadať vytvorenie športovej agentúry EÚ ?
20.
12.
2006
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe
[ 2006/2130(INI) ]
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Eoin Ryan
NÁVRHY
Výbor pre hospodárske a menové veci vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. poukazuje na to, že Komisia prijala štyri zásadné rozhodnutia vo veci mediálnych práv na futbalové zápasy: po prvé, Komisia umožnila klubom predávať vysielacie práva spoločne; po druhé, Komisia zasiahla, aby obmedzila rozsah, v akom si jeden kupujúci môže kúpiť všetky zhodnotiteľné práva na určitú súťaž; po tretie, Komisia sa takisto pokúsila zabrániť obmedzeniam produkcie tým, že trvala na tom, aby sa vysielacie práva rozdeľovali a predávali samostatne rôznym kupujúcim; a po štvrté, Komisia rozhodla, že nie všetky práva by sa mali centralizovať a že niektoré z nich musia byť klubom k dispozícii na účely individuálneho marketingu, najmä čo sa týka nových médií;
2. zdôrazňuje, že obchodné zmluvy, ktoré zahŕňajú predaj televíznych práv a práv nových médií, ktoré majú európske národné futbalové ligy, by mali byť vždy v plnom súlade s protimonopolným právom ES a mali by sa prerokovávať a uzatvárať transparentným spôsobom; domnieva sa však, že futbalové prenosy by mali byť prístupné čo najväčšiemu množstvu ľudí, a to aj prostredníctvom voľne vysielajúcich kanálov;
3. poukazuje na dôležitosť prepojenia národných pyramídových štruktúr odvetvia európskeho futbalu, ktoré vychovávajú širokú základňu talentov a zabezpečujú súťaže, keďže národné ligy a súťaže sú takisto cestou k európskym súťažiam; vzniká potreba nájsť primeranú rovnováhu medzi národnou základňou futbalu a európskou úrovňou, aby futbalové ligy a asociácie mohli účinne spolupracovať;
4. zastáva názor, že spoločný predaj má rozhodujúci význam pre ochranu modelu finančnej solidarity európskeho futbalu; víta verejnú diskusiu o tom, či by sa tento model mal prijať v celej Európe pre celoeurópske i domáce súťaže, ako sa uvádza v Nezávislej štúdii o európskom športe 2006, a víta aj ďalšie preskúmanie tejto otázky zo strany Komisie; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby pripravila podrobné hodnotenie hospodárskeho a športového dosahu týchto rozhodnutí o mediálnych právach a toho, do akej miery boli funkčné alebo nefunkčné;
5. domnieva sa, že celoeurópsky systém spoločného predaja poskytuje možnosti novým prevádzkovateľom médií, keďže tak UEFA alebo národné asociácie, ako aj futbalové kluby budú môcť ponúknuť videozáznam Ligy majstrov UEFA a národnej ligy na internete a prostredníctvom mobilných telefónnych služieb s použitím technológie UMTS; poznamenáva, že tieto technológie sú v súčasnosti v ranom štádiu rozvoja, a teda v dohľadnom čase bude potrebné znovu sa zaoberať rozvojom tohto odvetvia;
6. domnieva sa, že súčasná ekonomická situácia týkajúca sa manažérov futbalových hráčov si vyžaduje, aby riadiace futbalové orgány na všetkých úrovniach a na základe konzultácií s Komisiou zlepšili pravidlá, ktoré riadia činnosť manažérov futbalových hráčov; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby predložila návrh smernice o manažéroch futbalových hráčov, ktorá by zahŕňala: presné normy a skúšobné kritériá na vykonávanie činnosti manažéra futbalových hráčov; transparentnosť transakcií manažérov; minimálne harmonizované normy pre zmluvy manažérov; účinný kontrolný a disciplinárny systém zabezpečovaný európskymi riadiacimi orgánmi; zavedenie „systému vydávania licencií pre manažérov“ a registra manažérov; ukončenie „dvojitého zastúpenia“ a vyplácanie manažérov hráčmi;
7. vyzýva Komisiu, aby vypracovala jasné usmernenia k uplatňovaniu pravidiel o štátnej pomoci, ktoré by uvádzali, aký druh verejného financovania možno podporovať a vytvárať na to, aby futbal plnil svoju spoločenskú, kultúrnu a výchovnú úlohu; v tej istej súvislosti sa domnieva, že národným ligám a asociáciám, ako aj federáciám UEFA a FIFA by pomohli ďalšie usmernenia Komisie o uplatňovaní práva ES na ekonomické aspekty profesionálneho športu;
8. vyzýva Komisiu, aby objasnila svoj prístup k uplatňovaniu pravidiel o štátnej pomoci v súvislosti s finančnou alebo inou podporou, ktorú poskytujú miestne, regionálne alebo vnútroštátne verejné orgány na zabezpečenie alebo modernizáciu futbalových štadiónov či zariadení;
9. domnieva sa, že osobitný charakter a pravidlá prestupov sa plne rešpektujú všade tam, kde možno uplatniť právo ES a vnútroštátne právo; domnieva sa však, že pri medzinárodných prestupoch rovnaká úroveň transparentnosti neexistuje; žiada, aby sa zvážila možnosť zriadiť celosvetový orgán pre finančnú transparentnosť klubov porovnateľný so Svetovou antidopingovou agentúrou (WADA), a v tejto súvislosti s potešením očakáva blížiace sa vyšetrovanie p.
Stevensa v súvislosti s prestupmi;
10. odmieta zriadenie ďalšej agentúry na európskej úrovni vo forme európskej športovej agentúry a súčasné orgány, ktoré prijímajú rozhodnutia a riešia spory, považuje za dostatočné;
11. vyzýva federáciu UEFA, aby medzi zainteresované strany, s ktorými sa konzultuje v rozhodovacom procese, zahrnula zastupujúce organizácie, ako sú FIFPro a Fórum európskych klubov, a aby harmonizovala podmienky súťaže v Európe vytvorením rovnakých podmienok v súlade s právom ES; takisto ju žiada, aby uskutočnila rozsiahle a otvorené štrukturálne prehodnotenie transparentnosti svojho rozhodovania;
12. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby úzko spolupracovali s medzinárodnými, európskymi a národnými futbalovými orgánmi s cieľom zvážiť dôsledky prípadnej liberalizácie stávkového trhu a aby venovali pozornosť opatreniam vrátane odporúčania Nezávislej štúdie o európskeho športe 2006 v súvislosti so smernicou o stávkovaní, ktoré chránia integritu národných a európskych futbalových súťaží;
13. zdôrazňuje potrebu zabezpečiť, aby subjekty pôsobiace v oblasti futbalu plne dodržiavali právne predpisy týkajúce sa transparentnosti a prania špinavých peňazí.
POSTUP
Názov
Budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe
Referenčné čísla
2006/2130(INI)
Gestorský výbor
CULT
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia v pléne
ECON
15.6.2006
Rozšírená spolupráca - dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Eoin Ryan
3.4.2006
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokované vo výbore
23.10.2006
21.11.2006
Dátum schválenia
20.12.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
34
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Sophia in 't Veld, Wolf Klinz, Andrea Losco, Astrid Lulling, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Olle Schmidt, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht, Lars Wohlin
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Valdis Dombrovskis, Harald Ettl, Syed Kamall, Werner Langen, Klaus-Heiner Lehne, Alain Lipietz, Jules Maaten, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Corien Wortmann-Kool
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Reinhard Rack
Poznámky (k dispozícii iba v jednom jazyku)
...
23.11.2006
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe
( 2006/2130(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Jean-Luc Bennahmias
NÁVRHY
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže profesionálny i amatérsky futbal predstavujú neoddeliteľnú súčasť európskej identity a európskeho občianstva,
B. keďže futbal má dôležitú pedagogickú funkciu, pretože poskytuje výnimočnú príležitosť osvojiť si hodnoty, akými sú sebadisciplína, prekonávanie vlastných obmedzení, vytrvalosť, tímový duch, tolerancia a fair play,
C. keďže futbal má kultúrnu úlohu a keďže kolektívna sebaúcta a hrdosť na mesto, oblasť či krajinu môže závisieť od výsledku konkrétneho zápasu,
D. keďže futbal plní spoločenskú funkciu a dá sa chápať ako užitočný spôsob rozvoja spoločnosti pre všetkých, podpory sociálnej integrácie a kultúrneho porozumenia medzi ľuďmi odlišných pohlaví, rás a náboženského presvedčenia, a ako spôsob boja proti diskriminácii, netolerancii, rasizmu a násiliu,
E. keďže spoločenskú funkciu futbalu ohrozuje zneužívanie mladých hráčov, nezákonné stávkovanie, pranie špinavých peňazí, násilie na štadiónoch, rasizmus, rastúce používanie drog, zmena väčšiny klubov na obchodné podniky a rozsiahlejšie vlastníctvo mediálnymi spoločnosťami; a keďže jedinou účinnou voľbou je holistický prístup zahŕňajúci športové, vnútroštátne a európske inštitúcie,
F. keďže rozsudok Súdneho dvora vo veci Bosman
Vec C-415/93, Bosman [1995] Zb. s.
I-4921. zdeformoval pôvodne užitočnú úlohu deregulácie v európskom futbale, pretože pomohol podkopať základné hodnoty tejto hry a oslabiť solidaritu medzi profesionálnym a amatérskym športom,
G. keďže vplyv športu na jednotlivé európske politiky (sloboda pohybu, uznávanie odbornej kvalifikácie, konkurencia, zdravie a audiovizuálna politika) rastie a keďže bolo prijaté rozhodnutie začleniť šport do návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu ako záležitosť spadajúcu do pôsobnosti EÚ (články 16 a III-182) s cieľom udeliť EÚ právomoci na rozvoj európskeho rozmeru športu,
1. zdôrazňuje oprávnený záujem Európskej únie o futbal, konkrétne o jeho sociálne a kultúrne aspekty, ako aj o hodnoty, ktoré sprostredkúva; berie na vedomie vyhlásenie Rady o špecifických vlastnostiach športu a jeho spoločenskej funkcii v Európe, na ktoré treba brať zreteľ pri realizácii spoločných politík a ktoré sú uvedené v prílohe k záverom predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Nice v dňoch 7., 8. a 9. decembra 2000; poznamenáva však, že na komerčné a zamestnanecké aspekty športu sa vzťahuje právna veda Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, ako aj základné zásady Zmluvy o ES; konštatuje, že prístup ad hoc k regulácii prispieva k nedostatočnej právnej istote športu;
2. poznamenáva, že profesionálny futbal je hospodárskou činnosťou v zmysle článku 2 Zmluvy o ES a ako taký spadá do rozsahu pôsobnosti vnútorného trhu; domnieva sa, že z uvedeného dôvodu možno zamestnanecké a sociálne právne predpisy v plnej miere uplatňovať na európsky profesionálny futbal;
3. domnieva sa, že futbal trpí neexistenciou jasného, stabilného a predvídateľného právneho rámca; ďalej poznamenáva, že v súvislosti so športom sa často diskutuje o zákonnosti jeho štruktúr a pravidiel, ktoré pravdepodobne vrhajú tieň pochybností na podstatu organizácie európskeho športového modelu; preto vyzýva Komisiu, členské štáty a futbalové orgány, aby po dôkladnej konzultácii vymedzili vhodný právny rámec (v kontexte Nezávislej štúdie o európskom športe 2006) s cieľom predísť ďalším sporom a zabezpečiť, aby Súdny dvor neurčoval budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe; odporúča, aby sa tento rámec zameral na zohľadnenie špecifického charakteru športu a zásad potrebných na zachovanie rovnosti, solidarity a pedagogickej funkcie, ako aj na vykonávanie zosúladených pravidiel zaisťujúcich zdravú konkurenciu medzi rôznymi európskymi klubmi a rovnaké konkurenčné podmienky; zastáva názor, že prístup k profesionálnemu futbalu by nemal vychádzať len z právnych a finančných úvah, pretože spoločenský a výchovný rozmer je tiež dôležitý;
4. odporúča Komisii, aby v súlade s úsilím európskych futbalových orgánov prijala opatrenia umožňujúce zabezpečiť rovnakú finančnú kontrolu všetkých európskych klubov, najmä preto, aby sa zabezpečila finančná transparentnosť a zabránilo sa finančným nezrovnalostiam a nerovnakému zaobchádzaniu, čo by vyústilo do narušenia konkurencie v súvislosti s ekonomickým potenciálom klubov; odporúča systém kontroly nákladov;
5. odporúča, aby bola vytvorená európska agentúra finančnej transparentnosti v európskych futbalových kluboch (pod názvom Agentúra pre šport), ktorá by bola zložená z nezávislých právnikov a odborníkov na účtovníctvo; navrhuje, aby táto agentúra dozerala na finančné zdravie všetkých profesionálnych európskych klubov a mohla reálne ukladať sankcie;
6. víta kroky federácie FIFPro (Fédération Internationale des Footballeurs Professionels), UEFA a EPFL (Európske profesionálne futbalové ligy) na podporu práv hráčov tým, že sa zabezpečí, aby hráči vždy dostali písomné zmluvy s určitými minimálnymi požiadavkami;
7. vyzýva Parlament a Komisiu, aby spoločne s ostatnými zúčastnenými stranami predložili usmernenia, ktoré uznajú základnú úlohu výcvikových centier a umožnia kompenzácie, ktoré zabezpečia určitú rovnosť medzi klubmi poskytujúcimi výcvik a klubmi, ktoré výcvik neposkytujú; navrhuje, aby členské štáty priznali daňové stimuly klubom, ktorých výcvikové centrá sú uznané príslušným ministerstvom na základe presných objektívnych kritérií; odporúča prijať návrhy federácie UEFA týkajúce sa výcviku mladých hráčov a podporuje opatrenia navrhnuté federáciou UEFA s cieľom zaistiť, aby kluby zamestnali minimálny počet miestne trénovaných mladých hráčov; vyzýva na zvýšenie investícií do výcviku mládeže, vzdelávania a rozširovania nekomerčných aktivít (práca v miestnych komunitách, ženské družstvá a pod.);
8. vyzýva federácie UEFA a FIFA, aby spoločne s európskymi klubmi dosiahli dohodu o poistení hráčov v období, keď hrajú za národné mužstvá;
9. uvedomuje si potrebu účinnejšieho vykonávania právnych predpisov v oblasti zamestnanosti vo všetkých členských štátoch s cieľom zabezpečiť, aby profesionálni hráči mali práva, na ktoré majú nárok, a plnili si povinnosti, ktoré vyplývajú z ich postavenia zamestnancov;
10. naliehavo žiada Komisiu, členské štáty a ostatné zúčastnené strany, aby zabezpečili lepšiu ochranu mladých hráčov a zaistili, že nebudú úplne závislí od klubov, a vytvorili podmienky pre ich zdravie, vzdelávanie a profesionálny výcvik;
11. odporúča vytvorenie európskeho štatútu pod dohľadom oprávneného orgánu, ktorý umožní dozor nad futbalovými a inými športovými manažérmi a športovými klubmi a ich harmonizáciu;
12. je presvedčený, že zavedenie európskych licencií a diplomov v oblasti poskytovania služieb v odvetví profesionálneho športu by znamenalo významný krok vpred;
13. súhlasí s celoeurópskym návratom ku kvótam pre národných hráčov v ich kluboch v záujme ochrany miestnej a národnej identity, pričom toto stanovisko zastávajú aj federácie FIFA a UEFA, ktoré obhajujú pravidlo 6+5 (6 národných na každých 5 zahraničných hráčov);
14. vyzýva profesionálne kluby, aby prísne uplatňovali pravidlo, podľa ktorého by počnúc sezónou 2006/2007 mal mať každý profesionálny klub v mužstve najmenej štyroch hráčov, ktorí absolvovali prípravu v domovskom regióne tohto klubu;
15. vyzýva Komisiu, aby prijala opatrenia týkajúce sa ochrany, starostlivosti a vzdelávania maloletých s cieľom zabrániť tomu, aby skončili na ulici, ak sa napokon nedostanú do výberu, a v záujme dodržiavania právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva pri nábore mladých talentov v cudzine, najmä na africkom kontinente a vo východnej Európe, aby sa zamedzilo zneužívaniu mladých hráčov a zabezpečilo, že dostanú príslušné vzdelanie;
16. odporúča podporu zmluvných a sociálnych práv hráčov a najmä navrhuje, aby sa v rámci sociálneho dialógu medzi orgánmi zastupujúcimi hráčov, kluby, ligové súťaže a federáciu UEFA definovali nariadenia týkajúce sa sociálneho postavenia hráčov, konkrétne doba platnosti zmluvy, vymedzenie obdobia prestupu, možnosti predčasného ukončenia zmluvy a kompenzácia pre materský klub (poskytujúci výcvik); navrhuje mechanizmus umožňujúci materským klubom získať kompenzáciu objektívne vypočítanú na základe skutočných nákladov, ktoré klub vynaloží na prípravu príslušného hráča, a uplatňovanie práv „opätovného predaja“ na zabezpečenie princípu solidarity; odporúča zintenzívniť konzultácie so všetkými stranami zapojenými do oblasti futbalu s cieľom vytvoriť „chránené“ obdobia (obdobie, počas ktorého hráč nemôže zmeniť klub, prípadne počet prestupov je v rámci daného obdobia obmedzený);
17. vyzýva členské štáty, riadiace futbalové orgány a futbalové kluby, aby prijali záväzok chrániť zdravie a bezpečnosť pracovníkov a vnímať hráčov ako regulujúci prvok športového kalendára stanovením maximálneho počtu zápasov za sezónu s výnimkou zápasov za národné mužstvo; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, aby pre hráčov platili príslušné právne predpisy týkajúce sa zdravia, bezpečnosti a zamestnanosti, ako je to u všetkých pracovníkov v rámci EÚ;
18. odporúča, aby prevencia a boj proti dopingu boli skutočným záujmom európskych krajín; žiada realizáciu politiky prevencie a boja proti dopingu a zdôrazňuje potrebu bojovať s nezrovnalosťami prostredníctvom kontrol, výskumu, skúšania, dlhodobého sledovania realizovaného nezávislými lekármi a vzdelávaním, ako aj prostredníctvom prevencie a odbornej prípravy; vyzýva profesionálne kluby, aby prisľúbili, že budú bojovať proti dopingu a sledovať dodržiavanie pravidiel prostredníctvom vnútorných kontrol;
19. vyzýva Komisiu, aby sa usilovala o opatrenia zamerané proti diskriminácii, rasizmu a násiliu, keďže podľa európskych smerníc majú aj futbalisti právo na pracovné prostredie bez rasizmu, ako je stanovené vo vyhlásení Európskeho parlamentu o boji proti rasizmu vo futbale zo 14. marca 2006
Prijaté texty , P6_TA(2006)0080 . , v ktorom dôrazne odsudzuje akékoľvek formy rasizmu a násilia všeobecne a najmä na štadiónoch, a aby vyzvala všetky zúčastnené strany na aktívnejší postup tým, že podporia prísnejšie sankcie voči rasizmu a násiliu, či už sa dejú na trávniku alebo v hľadisku, ako aj na výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti; poznamenáva, že kľúčovým nástrojom na to, aby Komisia dosiahla stanovený cieľ, je zabezpečenie účinnej realizácie smernice Rady 2000/43 v členských štátoch, ktorá zakazuje diskrimináciu na základe rasového alebo etnického pôvodu;
20. domnieva sa, že podpora predaja v športe a výroba športových potrieb zodpovedá ročne sume 1 000 000 000 EUR (ekvivalent výroby 40 miliónov futbalových lôpt ročne); uvedomuje si, že detská práca a zneužívanie zdravotných, bezpečnostných a pracovných práv predstavuje závažný problém; žiada Komisiu, aby aktívne podporovala iniciatívy a kampane, ktoré bojujú proti detskej práci v odvetviach súvisiacich s futbalom a preskúmala všetky politické a právne možnosti na zabezpečenie dodržiavania práv všetkých pracovníkov vrátane detí.
POSTUP
Názov
Budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe
Číslo postupu
2006/2130(INI)
Gestorský výbor
CULT
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
EMPL 15.6.2006
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Jean-Luc Bennahmias 1.2.2006
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
13.9.2006
4.10.2006
22.11.2006
Dátum prijatia
23.11.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
25 3 0
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Harlem Désir, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Roger Helmer, Stephen Hughes, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Thomas Mann, Csaba Őry, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Mihael Brejc, Françoise Castex, Luca Romagnoli, Gabriele Stauner, Patrizia Toia, Anja Weisgerber
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú prístupné iba v jednej jazykovej verzii)
...
25.1.2007
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe
[ 2006/2130(INI) ]
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Toine Manders
NÁVRHY
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor prijal do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
A. keďže Súdny dvor Európskych spoločenstiev vyniesol množstvo rozsudkov vo veci Bosman (C-415/93), Walrave (C-36/74), Deliège (C-51/96, C-191/97), Lehtonen (C-176/96) , Meca-Medina (C-519/04 P), Laurent Piau (C-171/05 P) a v mnohých ďalších veciach,
B. keďže jeho Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa zadal v septembri 2005 štúdiu nazvanú „Profesionálny šport na vnútornom trhu“ a keďže berie na vedomie aj Nezávislú štúdiu o európskom športe 2006,
C. keďže profesionálny futbal má ekonomický i neekonomický rozmer,
D. keďže profesionálny futbal v tomto uznesení by sa mal vždy vnímať ako vykonávanie hospodárskej činnosti,
E. keďže profesionálne futbalové kluby a ligy zohrávajú takisto životne dôležitú spoločenskú a kultúrnu úlohu vo svojich miestnych a národných spoločenstvách,
F. keďže po mnoho desaťročí je pre profesionálny futbal stále charakteristickejší medzinárodný rozmer a rovnako naň pôsobia rôzne medzinárodné regulačné a legislatívne režimy,
G. keďže profesionálny futbal okrem toho, že je miestnym, národným a európskym spoločensko-kultúrnym javom, má potenciál vytvárať významné príjmy,
H. keďže dôležitosť spoločenských a kultúrnych aspektov profesionálneho futbalu, ako aj tradícia a história spojená s touto hrou by nikdy nemali byť zatlačené do úzadia v mylnom pokuse o vnímanie profesionálneho futbalu na najvyššej úrovni ako čisto ekonomickej činnosti,
I. keďže na rozdiel od riadenia v niektorých profesionálnych športových odvetviach, ako napríklad v tenise a cyklistike, ktoré sa proaktívne upravilo tak, aby zodpovedalo meniacim sa podmienkam na trhu, sa pravidlá a predpisy riadiacich futbalových orgánov vyvíjali pasívne,
J. keďže profesionálny futbal sa nespráva ako typické odvetvie hospodárstva a keďže mnohí jeho činitelia vrátane fanúšikov, hráčov, klubov, líg a asociácií nefungujú ako bežní zákazníci alebo podniky,
K. keďže celoeurópska konkurencia v profesionálnom futbale podstatne závisí od rovnakých podmienok pre kluby v rôznych členských štátoch,
L. keďže judikatúra Európskeho súdneho dvora potvrdzuje, že profesionálne futbalové kluby a asociácie sú hospodárskymi subjektmi a preto podliehajú právu Spoločenstva vždy, keď vykonávajú hospodársku činnosť,
M. keďže národné a európske politické a športové orgány sú preto zodpovedné za to, aby prípravou vhodného právneho rámca zabezpečili, aby uplatňovanie práva Spoločenstva na profesionálny futbal neohrozilo jeho spoločenské a kultúrne ciele,
N. keďže zmluva neustanovuje pre profesionálny futbal žiadne výnimky, ale keďže športové predpisy, ktoré sú neoddeliteľne spojené s organizovaním a riadnym priebehom športovej súťaže, a teda zabezpečujú slobodnú súťaž medzi klubmi, nepodliehajú právnemu rámcu Európskeho spoločenstva a keďže deklarácie z Nice a Amsterdamu uznávajú špecifický charakter športu, ako aj jeho spoločenské funkcie,
O. keďže z vyššie uvedených, ako aj ďalších prípadov vyplýva, že profesionálny futbal je v praxi ovplyvňovaný rôznymi druhmi právnych predpisov na rôznych úrovniach a z rôznych zdrojov, ktoré si často protirečia a sú v rozpore,
P. keďže hazardné hry a stávkovanie nespadajú do rozsahu pôsobnosti smernice 2006/123/ES Európskeho parlamentu a Rady z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu
Ú. v.
EÚ L 376, 27.12.2006, s.
36.
Q. keďže uplatňovanie zásad jednotného trhu a práva hospodárskej súťaže na profesionálny futbal pravdepodobne zapríčiní právnu neistotu; keďže je preto dôležité, aby sa vytvoril právny rámec, ktorý by umožnil úplný rozvoj tohto odvetvia,
1. poznamenáva, že profesionálny futbal nie je len významným spoločenským a kultúrnym javom v Európe, ale i zdrojom významných príjmov pre malú menšinu klubov na vrchole pyramídovej štruktúry tohto športu;
2. ďalej uznáva, že profesionálne kluby, ktoré pôsobia na nižšej finančnej úrovni, tvoria kľúčovú súčasť rôznych európskych futbalových štruktúr a významným spôsobom prispievajú k hospodárstvu, tradíciám, dedičstvu a kultúre európskych futbalových národov;
3. uznáva, že profesionálny futbal musí dodržiavať pravidlá a predpisy pochádzajúce z rôznych zdrojov a že to spôsobuje nejasnosti v už i tak nejasne vymedzenej oblasti; konštatuje, že na profesionálny futbal možno uplatňovať právne predpisy ES, pričom uznáva špecifický charakter športu, ale takisto pripomína, že na profesionálny futbal na domácej úrovni sa musia uplatňovať aj vnútroštátne právne predpisy členských štátov; poznamenáva, že uplatňovanie tretej úrovne predpisov sledujú a kontrolujú vnútroštátne riadiace orgány, ako aj UEFA a FIFA, respektíve európske a svetové riadiace orgány v oblasti profesionálneho futbalu;
4. stotožňuje sa s vyhlásením Európskej rady z decembra 2000 o špecifických charakteristikách športu a jeho spoločenskej úlohe v Európe, ktoré podporuje nezávislosť športových organizácií, a uznáva, že je úlohou športových organizácií organizovať a propagovať svoj šport spôsobom, ktorý podľa nich najlepšie odráža jeho ciele;
5. pripomína, že pravidlá riadiacich orgánov, ktoré možno uplatňovať na profesionálny futbal, môžu spadať buď mimo pôsobnosť alebo do rozsahu pôsobnosti zmluvy a možno ich zmluvou odôvodniť alebo zakázať;
6. pripomína, že profesionálny futbal utrpel nedostatkom jednoznačného výkladu existujúceho právneho rámca a že opakovaný výskyt právnych problémov zasahujúcich do štruktúry a pravidiel športu spôsobil výraznú neistotu, zastáva názor, že väčšia právna istota pomôže všetkým zainteresovaným stranám lepšie využiť výhody, ktoré ponúka vnútorný trh;
7. zastáva názor, že pred tým, ako bude možné vytvoriť a podporovať právnu stabilitu, je potrebné, aby Komisia poskytla pomoc v súvislosti so súčasným právnym rámcom, ktorý sa uplatňuje na profesionálny futbal;
8. pripomína, že tento šport čelí niekoľkým naliehavým výzvam, najmä čo sa týka riadenia profesionálnych klubov, a že tieto výzvy si vyžadujú spoluprácu medzi EÚ, členskými štátmi a riadiacimi futbalovými orgánmi;
9. pripomína, že právne prostredie, v ktorom profesionálny futbal pôsobí, do veľkej miery formuje judikatúra; zdôrazňuje však, že existuje množstvo otvorených tém, ktorým je stále potrebné venovať pozornosť na úrovni Spoločenstva a ktoré súvisia s predpismi UEFA a FIFA týkajúcimi sa profesionálneho futbalu; v tejto súvislosti odporúča systém kontroly nákladov s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi príjmami a výdavkami klubov a finančnú stabilitu, ako aj zabrániť nespravodlivej súťaži; príslušný regulačný orgán v Európe by mal stanoviť percentuálny podiel;
10. pripomína, že najnaliehavejšími aktuálnymi problémami, ktoré sa v súčasnosti týkajú profesionálneho futbalu, sú znepokojujúci nárast prípadov zlého riadenia niektorých klubov, podplácanie rozhodcov alebo hráčov a podozrenia z prania špinavých peňazí; odporúča intenzívnu kampaň zo strany vnútroštátnych a európskych politických a športových orgánov na vytvorenie väčšej transparentnosti a dobrého riadenia v európskom profesionálnom futbale;
11. uznáva, že v každom prípade je najvhodnejšie prenechať záležitosti týkajúce sa všeobecnej organizácie a pravidiel profesionálneho futbalu futbalovým orgánom a že opatrenia zo strany EÚ by sa mali prijímať len v prípade potreby;
12. domnieva sa, že národný rozmer futbalu, či už na úrovni klubov alebo národných mužstiev, je jedným z najpopulárnejších prvkov tejto hry; poznamenáva, že pyramídová štruktúra futbalu v skutočnosti integruje národné a európske súťaže spôsobom, ktorý je pre fanúšikov príťažlivý; domnieva sa, že akýkoľvek pokus o odstránenie národného prvku z futbalu by ohrozil pokračovanie existencie národných súťaží a mužstiev a v konečnom dôsledku i podujatí, ako sú majstrovstvá sveta, a preto sa domnieva, že by sa malo zabrániť akýmkoľvek krokom na úrovni EÚ, ktoré by mohli odstrániť národný prvok, keďže by boli na ujmu tohto športu;
13. uznáva význam obchodných značiek v odvetví športu okrem prípadov, keď sa používajú na obmedzenie voľného pohybu tovaru;
14. poznamenáva, že koncepcia osôb poskytujúcich služby v profesionálnom športe sa neobmedzuje len na osoby spojené s organizáciou (klubom) prostredníctvom pracovnej zmluvy, ale zahŕňa aj tých, ktorí môžu voľne poskytovať svoje služby v celej EÚ;
15. zdôrazňuje význam vzájomného uznávania odbornej spôsobilosti získanej v inom členskom štáte pre voľný pohyb zamestnancov a slobodu poskytovania služieb v EÚ, ako to stanovuje zmluva;
16. domnieva sa, že zavedenie európskych licencií a diplomov v oblasti poskytovania služieb v profesionálnych športoch by bolo významným krokom vpred;
17. poznamenáva, že často existuje nepomer medzi ponukou a dopytom lístkov na veľké futbalové podujatia, ktorý je prospešný pre sponzorov, ale škodlivý pre spotrebiteľov; zdôrazňuje, že pri distribúcii lístkov by sa mali plne zohľadniť záujmy spotrebiteľov a že na všetkých úrovniach by sa mal zaručiť nediskriminačný a spravodlivý predaj lístkov , pričom uznáva, že distribúcia lístkov sa môže v danom prípade obmedzovať na členov klubov fanúšikov, cestovných klubov alebo podobných organizácií, členstvo v ktorých je dostupné na nediskriminačnom základe;
18. pripomína, že televízne vysielanie športových súťaží sa stále viac uskutočňuje na kódovaných a predplatených kanáloch a že sa tým tieto súťaže stávajú nedostupnými pre množstvo spotrebiteľov; žiada garantovaný prístup čo najväčšieho počtu spotrebiteľov k najdôležitejším futbalovým podujatiam prostredníctvom bezplatného televízneho vysielania; podporuje zásadu kolektívneho predaja televíznych vysielacích práv, aby sa zabezpečilo spravodlivé prerozdelenie tohto významného finančného zdroja;
19. vyzýva federácie UEFA a FIFA, aby starostlivo preskúmali, či boli ich pravidlá a predpisy schválené transparentne a demokraticky a či sú skutočne potrebné a primerané na dosiahnutie legitímnych cieľov, o ktoré sa usilujú; odporúča, aby futbalové asociácie zaistili poistenie hráčov počas doby, keď hrajú v národnom mužstve;
20. uprednostňuje zachovanie pravidla o uvoľňovaní hráčov, ktoré klubom ukladá povinnosť poskytnúť ich hráčov národnému mužstvu bez práva na kompenzáciu;
21. vyzýva Komisiu, aby objasnila pravidlá štátnej pomoci v oblasti futbalu s cieľom zachovať a rozvinúť verejné financovanie spoločenských, kultúrnych a výchovných cieľov futbalu;
22. opätovne vyjadruje svoje znepokojenie nad uvedeným vývojom, ku ktorému v súčasnosti dochádza v dôsledku napätia medzi riadiacou štruktúrou profesionálneho futbalu a regulačným prostredím na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni; domnieva sa, že rozhodnutia by sa mali prijímať na najnižšej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity;
23. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku tohto vývoja sú väzby profesionálneho futbalu v spoločensko-kultúrnej oblasti pod sústavným tlakom;
24. dospel k záveru, že na riešenie uvedených obáv sú k dispozícii tieto možnosti:
a) vylúčiť toto odvetvie en bloc z rozsahu pôsobnosti zmluvy;
b) nekonať a nechať Európsky súdny dvor, aby formoval budúcnosť európskeho profesionálneho futbalu rozhodnutiami, ktoré tomuto športu neprospievajú;
c) Európsky parlament a Európska komisia by mali v spolupráci so zainteresovanými stranami na miestnej, vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni a s ohľadom na Nezávislú štúdiu o európskom športe ponúknuť postupy pri vytváraní právnej istoty v tomto odvetví;
25. odporúča zvoliť si tretiu politickú možnosť vo vzťahu k úlohe EÚ v oblasti športu; pripomína, že zapojenie EÚ by malo plne rešpektovať zásadu subsidiarity; uznáva význam Nezávislej štúdie o európskom športe; v tejto súvislosti vyjadruje želanie, aby Komisia zohrávala aktívnejšiu úlohu; zdôrazňuje, že s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre futbalové kluby na európskej úrovni je nadmieru dôležité, aby sa Komisia jednoznačne vyjadrila k tejto veci, čím by takisto vytvorila právnu istotu pre všetky zúčastnené strany;
26. vyzýva preto Komisiu, aby predložila postupy s cieľom reagovať na nevyriešené otázky v súvislosti s právnym a hospodárskym rámcom profesionálneho futbalu, pričom uznáva, že v každom prípade je najvhodnejšie prenechať záležitosti týkajúce sa všeobecnej organizácie a pravidiel profesionálneho futbalu futbalovým orgánom a že EÚ by mala zasahovať iba v prípade potreby.
POSTUP
Názov
Budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe
Číslo postupu
2006/2130(INI)
Gestorský výbor
CULT
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
IMCO
15.6.2006
Rozšírená spolupráca - dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Toine Manders 4.9.2006
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
21.3.2006
3.5.2006
19.6.2006
5.10.2006
24.1.2007
Dátum prijatia
24.1.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
33
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Georgi Bliznashki, Gabriela Cretu, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Christopher Heaton-Harris, Anna Hedh, Edit Herczog, Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Arlene McCarthy, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Guido Podestà, Zuzana Roithová, Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Ovidiu Ioan Silaghi, József Szájer, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Glenis Willmott
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Alexander Alvaro, Benoît Hamon, Joel Hasse Ferreira, Ian Hudghton, Filip Kaczmarek, Véronique Mathieu, Maria Matsouka, Angelika Niebler, Marc Tarabella, Anja Weisgerber
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
22.
11.
2006
STANOVISKO Výboru pre právne veci
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o budúcnosti profesionálneho futbalu v Európe
( 2006/2130(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Maria Berger
NÁVRHY
Výbor pre právne veci vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže na jednej strane platné primárne právo Európskeho spoločenstva nedeleguje na Spoločenstvo právomoci v oblasti športu vo všeobecnosti, ani v oblasti profesionálneho futbalu, na druhej strane tieto oblasti nie sú ani vylúčené z jeho rozsahu pôsobnosti, a z judikatúry Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (Súdny dvor) a rozhodovacej praxe Komisie je okrem iného zrejmé, že najmä zákaz diskriminácie podľa článku 12 Zmluvy o ES, právo na voľný pohyb pracovníkov v zmysle článku 39 Zmluvy, právo usadiť sa a slobodné poskytovanie služieb v zmysle článkov 43 a 49 Zmluvy, pravidlá hospodárskej súťaže v zmysle článkov 81 až 87 Zmluvy, ako aj ustanovenia týkajúce sa politiky zamestnanosti a sociálnej politiky majú vplyv na šport a profesionálny futbal,
- na tejto právnej situácii nič nezmenili a ani sa zmeniť nesnažili deklarácie k Amsterdamskej zmluve z roku 1997 a ani Deklarácia Európskej rady z Nice z roku 2000,
B. zatiaľ čo osobitosť športu, ktorá je uznaná v Amsterdamskej zmluve, v Deklarácii z Nice a v judikatúre Súdneho dvora, by mala byť uznaná v rozhodnutiach a právnych predpisoch na všetkých vládnych úrovniach, malo by sa tiež poznamenať, že uplatňovanie pravidiel sledujú a kontrolujú národné futbalové orgány, federácie UEFA a FIFA, ako aj národné, európske a medzinárodné riadiace orgány v profesionálnom futbale,
C. na úrovni sekundárneho práva taktiež nie sú systematicky zohľadňované osobitné požiadavky profesionálneho futbalu; týka sa to najmä predpisov v súvislosti s uznávaním diplomov a udeľovaním licencií pre trénerov, manažérov hráčov a hráčov z krajín mimo EÚ; Nezávislá štúdia o európskom športe tiež vyzýva európskeho zákonodarcu, aby zasiahol aj pri nasledovných problémových oblastiach v súvislosti s profesionálnym futbalom: pranie špinavých peňazí, stávkové podvody, vykorisťovanie mladých hráčov a ilegálne obchodovanie s hráčmi, regulovanie lotérií pre prípad, že národné monopoly budú zrušené, boj proti rasizmu a výtržníctvu, čierny trh s lístkami,
D. väčšia profesionalizácia a komercializácia športu vo všeobecnosti a futbalu osobitne viedla k tomu, že právne predpisy EÚ v tejto oblasti sú oveľa dôležitejšie, čo sa prejavuje v narastajúcom počte súdnych prípadov, ktorými sa zaoberajú Európsky súdny dvor a Komisia,
- podstatne sa tým vyostril problém právnej neistoty a prístup príslušných sektorov, ktorý sa zakladá iba na riešení jednotlivých prípadov, sa čoraz viac pociťuje ako nedostatočný, ako je to zdokumentované aj v nedávno uverejnenej Nezávislej štúdii o európskom športe 2006, ktorú dali vypracovať ministri športu niektorých členských krajín EÚ,
- súčasná právna neistota je problematická nielen z ekonomického hľadiska, ale najmä z dôvodu sociálnej, kultúrnej a výchovnej úlohy futbalu; nie je napríklad jasné, či by pravidlo federácie UEFA týkajúce sa minimálneho počtu domácich hráčov v mužstve, veľmi dôležité ustanovenie z hľadiska podpory dorastu, obstálo pri preskúmaní súladu s článkom 12 Zmluvy Súdnym dvorom,
E. konštatuje, že v judikatúre Súdneho dvora sa rozlišuje medzi športovými a ekonomickými predpismi riadiacich orgánov v oblasti profesionálneho futbalu; športové predpisy nepatria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy, zatiaľ čo ekonomické predpisy môžu ale nemusia patriť do rozsahu pôsobnosti Zmluvy, a na základe Zmluvy môžu byť odôvodnené alebo zakázané,
F. domnieva sa, že pri pravidlách týkajúcich sa zostavenia národných mužstiev
Pozri vec 36/74, bod 8 a vec 13/76, bod 14. alebo aj pravidlách v súvislosti s výberom prostredníctvom športových zväzov tých členov, ktorí sa môžu zúčastňovať na medzinárodných súťažiach na vysokej úrovni
Pozri spojené veci C-51/96 a C-191/97, Deliège, Zb.
2000, s.
I-2549, bod 64. , ide o výlučne športové pravidlá, ktoré preto nespadajú do rozsahu pôsobnosti článkov 39 a 49 Zmluvy; k týmto ustanoveniam takisto patria „pravidlá hry“ v úzkom zmysle, ako napr. pravidlá ustanovujúce dĺžku hry alebo počet hráčov na ihrisku, organizáciu a realizáciu športových podujatí a majstrovstiev, keďže šport môže existovať a fungovať iba na základe stanovených pravidiel; toto obmedzenie rozsahu platnosti uvedených ustanovení Zmluvy však nesmie zájsť ďalej, ako to vyžaduje účel
Pozri vec 36/74, bod 9; 13/76, bod 15; C-415/93, body 76 a 127; C-51/96 a C-191/97, bod 43; C-176/96, bod 34 . ; rovnaké zásady sa uplatňujú v súvislosti s článkami 81 a 82 Zmluvy,
G. zastáva názor, že osoby, na ktoré sa vzťahujú opatrenia a rozhodnutia športových súdov, podliehajú predovšetkým a najmä právnemu poriadku štátu, ktorý musí chrániť ich právne postavenie; vzhľadom na inštitucionalizovanú absolútnu prednosť vnútroštátnych súdov, ktorá následne vylučuje akékoľvek obmedzenie ich ústavných práv, nie je možné vyložiť nezávislosť športových pravidiel takým spôsobom, aby boli výlučne zodpovedné za ochranu práv,
H. voľba jurisdikcie – štátnej alebo športovej – nemôže byť predmetom predchádzajúcej dohody, s prenosom budúcich sporov výlučne na federálne orgány alebo arbitrážne súdy, ale výsledkom slobodnej voľby účastníkov konania po vzniknutí sporov,
I. jurisdikcia riadneho súdu je však opodstatnená, keď právne spory týkajúce sa disciplinárnych trestov uložených športovými súdmi klubom združeným v športových zväzoch, aj keď sa týkajú nedodržiavania výlučne technických a športových pravidiel, sú také dôležité, že majú za následok skutočné a významné potrestanie alebo stratu subjektívneho postavenia člena; nielen opatrenia na odobratie členstva klubu vo zväze, ale aj opatrenia na ich vylúčenie z účasti na daných majstrovstvách, nepatria do koncepčného, ontologického, ako aj obsahového rámca autonómie športu z jednoduchého, aj keď rozhodujúceho dôvodu, že ide o sankčné opatrenia, ktoré, keďže odoberajú právomoci a následne subjektívne právne postavenia, ktoré spadajú do všeobecnej oblasti práva športových klubov, a tým im znemožňujú uskutočnenie a dosiahnutie spoločenského cieľa stanoveného v ich štatúte, patria nutne a nesporne do rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych právnych predpisov, a nielen interných predpisov v oblasti športu,
J. právna neistota má za následok aj skutočnosť, že nie je jasné, ako ďaleko siaha autonómia samosprávnych organizácií, ako napr. UEFA, do akej miery sú pri vykonávaní práva samosprávy a svojich regulačných úloh viazané na isté zásady práva Spoločenstva (nediskriminácia, proporcionalita, demokratické a riadne postupy, ochrana práv hráčov) a v akom rozsahu môžu zastávať svoje „monopolné“ postavenie (problém pravidla „domáci a hostia“ (home and away rule), odčlenené ligy (breakaway leagues), právo na značku), alebo či to vedie ku konfliktu záujmov alebo zneužitiu určujúcej pozície, keď fungujú na tom istom trhu ako regulačné orgány a ekonomické subjekty,
- prednosť práva Spoločenstva a prístup členských štátov a Únie k riadnej jurisdikcii musí byť zachovaná aj v športe,
K. keďže európsky futbal potrebuje v ekonomickom aj právnom zmysle slova rovnaké podmienky pre nadnárodné súťaže, čo však znemožňujú rozdielne predpisy uplatňované v jednotlivých členských štátoch, napr. v oblasti predaja televíznych vysielacích práv (spoločne alebo jednotlivo), podmienok pre bezplatné spravodajstvo prostredníctvom verejnoprávnych televízií, rôznych vnútroštátnych, resp. miestnych predpisov týkajúcich sa poskytovania podpory a daní, predpisov stanovujúcich podmienky pre hráčov z tretích krajín, rôznych licenčných praktík a otázok týkajúcich sa vlastníctva a vedenia klubov; týmto spôsobom sa závažne narúša aj športová súťaž,
- uplatňovanie právnych predpisov EÚ, najmä rozsudok Súdneho dvora vo veci Bosman, sa pozitívne prejavilo na právach profesionálnych hráčov, zároveň však podľa údajov federácie FIFPro
Fédération Internationale des Footballeurs Professionnels (Medzinárodná federácia profesionálnych futbalistov). asi 50 % profesionálnych hráčov v Európe nemá so svojím klubom uzatvorenú pracovnú zmluvu a mnohé pracovné zmluvy a zmluvy o odbornej príprave v tejto oblasti majú právne nedostatky,
- článok týkajúci sa oblasti športu (článok III-282), ktorý bol zahrnutý do ústavnej zmluvy nie prostredníctvom konventu, ale na základe medzivládnej konferencie, je rovnako neistý ako osud samotnej ústavnej zmluvy a jeho výklad je už teraz veľmi rôznorodý a problematický, keďže profesionálny futbal sa v súčasnosti prezentuje hlavne ako ekonomická činnosť a uplatňovanie právnych predpisov EÚ by sa nemalo obmedzovať s odvolávaním sa na „dobrovoľné štruktúry“, sociálne a výchovné úlohy; celkovo právne predpisy EÚ nie sú uplatňované tak, aby zvýšili právnu istotu,
- európsky futbal, ktorý je ako taký postavený na zásade štátnej príslušnosti, musí vytvárať rovnováhu medzi národnou základňou športu a európskou úrovňou, aby futbalovým ligám a futbalovým zväzom umožnil efektívnu spoluprácu,
L. opätovne zdôrazňuje, že ako vyplýva z judikatúry Súdneho dvora, športová činnosť v prípade, že má povahu zárobkovej činnosti alebo služby za úhradu, patrí do rozsahu pôsobnosti článku 39 ff alebo 49 ff Zmluvy
Pozri vec 36/74, Walrave a Koch, Zb.
1974, s.
1 405, bod 5, vec 13/76, Donà, Zb.
1976, s.
1 333, body 12 a 13 a vec C-415/93, Bosman a. i., Zb.
1995, s.
I-4921, bod 73. ,
M. zastáva názor, že ustanovenia týkajúce sa vyplácania odškodnenia pri prestupe profesionálnych hráčov medzi klubmi (prestupové klauzuly) alebo ustanovenia obmedzujúce počet profesionálnych hráčov z iných členských krajín, ktorých môžu tieto kluby nasadiť počas zápasov (ustanovenia týkajúce sa zostavovania klubových mužstiev), alebo aj stanovenie rôznych prestupových lehôt pre hráčov z iných členských krajín (klauzuly o prestupových lehotách), bez objektívnych dôvodov výlučne športovej povahy, alebo ktoré sú odôvodnené na základe rôznej situácie medzi hráčmi, spadajú do rozsahu pôsobnosti článkov 39 ff a 49 ff Zmluvy a podliehajú zákazom, ktoré ich sankcionujú
Pozri rozsudky vo veciach C-415/93, body 114 a 137, C-176/96, Lehtonen, Zb.
2000, s.
I-2681, bod 60, a C- 438/00, Deutscher Handballbund, Zb.
2003, s.
I- 4135, body 56 – 58. ,
N. zastáva názor, že zásady vyplývajúce z judikatúry v oblasti uplatňovania ustanovení Spoločenstva o voľnom pohybe osôb a služieb na športové predpisy platia aj vzhľadom na ustanovenia Zmluvy o ES týkajúce sa súťaže a v prípade, že športové predpisy obmedzujú garantované slobody, môžu byť predmetom konania vzhľadom na uplatňovanie článkov 81 a 82 Zmluvy,
O. zastáva názor, že výlučne športové pravidlá, t. j. pravidlá týkajúce sa otázok, ktoré sa dotýkajú výlučne športu a ako také nemajú nič do činenia s ekonomickou činnosťou
Pozri vec 6/74, bod 8. , nespadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy; tieto predpisy, ktoré majú povahu a osobitný kontext športových zápasov, sú spojené s organizáciou a korektným priebehom športovej súťaže a nemôžu byť považované za obmedzenia predpisov Spoločenstva o voľnom pohybe pracovníkov a služieb,
P. vyzýva Komisiu, aby v rámci európskeho futbalu poskytla návod na právny rámec pre šport, a tým prispela k zvýšeniu právnej istoty,
Q. zastáva názor, že zmluvy napriek absencii špecifických legislatívnych právomocí pre šport obsahujú rôzne nástroje, ktoré by sa mohli použiť v rámci akčného plánu, napr.:
- smernice Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa otázok licencií pre hráčov z krajín mimo EÚ, ochrany mladých hráčov a úlohy manažérov hráčov,
- skupinové výnimky pre rôzne aspekty práva hospodárskej súťaže, napr. zmluvy o predaji, podpory,
- smernice Komisie podľa článku 211 Zmluvy o ES týkajúce sa uplatňovania práva hospodárskej súťaže; v tejto súvislosti by sa malo preskúmať, do akej miery poskytujú športové organizácie služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 86 Zmluvy o ES,
- nástroje sociálneho dialógu, najmä pre otázky týkajúce sa práv hráčov,
- odporúčania členským štátom týkajúce sa odstránenia národných rozdielov (napr. v prospech centrálnych trhových systémov),
- rámcové rozhodnutia Rady, napr. na boj proti niektorým formám zločinu,
R. vyzýva Komisiu, aby pri vytváraní akčného plánu zohľadnila návrhy obsiahnuté v tejto správe a aby zapojila Európsky parlament do všetkých aspektov vytvárania a realizácie tohto akčného plánu, a aby tiež konzultovala športové organizácie, zastúpenia futbalových hráčov a všetky ostatné zúčastnené strany,
S. zriadenie osobitnej športovej agentúry EÚ nepovažuje za potrebné,
T. domnieva sa, že futbalové orgány musia viesť svoj sektor nezávisle, pokiaľ ide o výlučne športové predpisy; domnieva sa však, že keď predpisy obsahujú obmedzenia, musia byť proporcionálne, teda odôvodnené a nevyhnutné na dosiahnutie príslušných športových cieľov,
U. domnieva sa, že futbal musí zaručiť vzájomnú závislosť konkurentov a neistotu výsledkov súťaží, čo by mohlo byť pre športové organizácie dôvodom nato, aby na trhu presadili osobitný rámec na organizovanie a predaj športových udalostí; domnieva sa však, že takýto osobitný rámec neoprávňuje na automatické oslobodenie všetkých ekonomických činností iniciovaných profesionálnym futbalom od predpisov hospodárskej súťaže Spoločenstva z dôvodu rastúceho významu takýchto činností,
V. domnieva sa, že právne predpisy Spoločenstva, najmä predpisy o vnútornom trhu a hospodárskej súťaži, sa uplatňujú vtedy, keď ide o ekonomickú alebo obchodnú činnosť futbalu,
W. domnieva sa, že Európska únia by mala poskytnúť jasný návod, ktoré „športové predpisy“ sú automaticky v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva a na ktoré „predpisy týkajúce sa športu“ sa uplatňujú právne predpisy Spoločenstva,
X. domnieva sa, že medzi inštitúciami EÚ a európskymi futbalovými orgánmi by sa mal zaviesť konzultačný postup, aby sa vytvoril mechanizmus, na základe ktorého sa potvrdí, ktoré športové predpisy a praktiky patria do pôsobnosti právnych predpisov Spoločenstva a ktoré nie; domnieva sa, že takýto konzultačný proces by mohol viesť k formálnej rámcovej dohode medzi EÚ a UEFA.
POSTUP
Názov
Budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe
Číslo postupu
2006/2130(INI)
Gestorský výbor
CULT
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
JURI 15.6.2006
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Maria Berger 30.5.2006
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Prerokovanie vo výbore
11.9.2006
3.10.2006
21.11.2006
Dátum prijatia
21.11.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
21
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Maria Berger, Carlo Casini, Rosa Díez González, Giuseppe Gargani, Klaus-Heiner Lehne, Katalin Lévai, Antonio López-Istúriz White, Achille Occhetto, Aloyzas Sakalas, Gabriele Stauner, Andrzej Jan Szejna, Diana Wallis, Jaroslav Zvěřina
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Nicole Fontaine, Jean-Paul Gauzès, Othmar Karas, Eva Lichtenberger, Arlene McCarthy, Manuel Medina Ortega
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Sharon Bowles, Albert Deß, Ewa Klamt
Poznámky (údaje, ktoré sú prístupné iba v jednej jazykovej verzii)
...
POSTUP
Názov
Budúcnosť profesionálneho futbalu v Európe
Číslo postupu
2006/2130(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia udelenia súhlasu na schôdzi
CULT 15.6.2006
Výbory požiadané o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
ECON 15.6.2006
EMPL 15.6.2006
IMCO 15.6.2006
JURI 15.6.2006
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
Rozšírená spolupráca - dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca dátum menovania
Ivo Belet 13.2.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
11.9.2006
9.10.2006
27.11.2006
Dátum prijatia
29.1.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
27
2
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Christopher Beazley, Ivo Belet, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Ovidiu Victor Ganţ, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Sándor Kónya-Hamar, Manolis Mavrommatis, Ljudmila Novak, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Gheorghe Vergil Şerbu, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Emine Bozkurt, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Reino Paasilinna, Grażyna Staniszewska, Jaroslav Zvěřina
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Toine Manders, Raimon Obiols i Germà, Gérard Onesta
Dátum predloženia
13.2.2007
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
Prítomní 35 poslanci, ale iba 31 odovzdaných hlasov, keďže kvóty príslušných politických skupín boli splnené.
