A7-0099/2011
29.3.2011
SPRÁVA
o vzdelávaní v ranom detstve v Európskej únii
(2010/2159(INI))
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
Spravodajkyňa:
Mary Honeyball
PE 454.668v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................10
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................14
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o vzdelávaní v ranom detstve v Európskej únii
( 2010/2159(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– so zreteľom na článok 14 Charty základných práv Európskej únie,
– so zreteľom na Dohovor Organizácie spojených národov o právach dieťaťa, najmä na jeho články 3, 18 a 29,
– so zreteľom na Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,
– so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania
Ú. v.
EÚ L 327, 24.11.2006, s.
45. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve: zabezpečenie optimálneho začiatku pre všetky naše deti vo svete budúcnosti ( KOM(2011)0066 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Efektívnosť a rovnosť v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy ( KOM(2006)0481 ),
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 20. januára 2010 o starostlivosti a výchove v ranom detstve
Ú. v.
EÚ C 339, 14.2.2010, s.
1. ,
– so zreteľom na závery Rady z 11. mája 2010 o sociálnom rozmere vzdelávania a odbornej prípravy
Ú. v.
EÚ C 135, 26.5.2010, s.
2. ,
– so zreteľom na závery Rady z 26. novembra 2009 o vzdelávaní detí z migračného prostredia
Ú. v.
EÚ C 301, 11.12.2009, s.
5. ;
– so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave („ET 2020“)
Ú. v.
EÚ C 119, 28.5.2009, s.
2. ,
– so zreteľom na závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 21. novembra 2008, o príprave mladých ľudí na 21. storočie: agenda pre európsku spoluprácu v školstve
Ú. v.
EÚ C 319, 13.12.2008, s.
20. ,
– so zreteľom na závery Európskej rady zo zasadnutia 15. a 16. marca 2002 v Barcelone,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 23. septembra 2008 o zlepšovaní kvality vzdelávania učiteľov
Ú. v.
EÚ C 8 E, 14.1.2010, s.
12. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o viacjazyčnosti: devíza pre Európu a spoločný záväzok
Ú. v.
EÚ C 117 E, 6.5.2010, s.
59. ,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie ( A7-0099/2011 ),
A. keďže vzdelávanie detí v ranom veku vytvára základ ich úspešného celoživotného vzdelávania, ktoré zohráva podstatnú úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020,
B. keďže deti v najranejšom veku sú mimoriadne zvedavé, vnímavé a ochotné učiť sa a keďže v tomto veku sa u nich vyvíjajú dôležité zručnosti, ako sú jazykové a vyjadrovacie schopnosti, ako aj sociálne zručnosti; keďže základy budúceho vzdelávania a budúcej profesionálnej kariéry dieťaťa sa kladú práve v tomto veku,
C. keďže v rámci EÚ sa vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve poskytujú rôznymi spôsobmi, pričom sa rôzne vymedzuje aj kvalita, ktorá značne závisí od kultúrnych tradícií jednotlivých štátov a regiónov a ich ponímania detstva,
D. keďže existuje jednoznačná súvislosť medzi chudobným a znevýhodnených prostredím a nízkou úrovňou vzdelania a keďže sa preukázalo, že pre rodiny pochádzajúce z takéhoto prostredia je prístup k službám v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve najprínosnejší; keďže tieto znevýhodnené skupiny obvykle menej často vyhľadávajú prístup k službám v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, pretože ich nie vždy majú k dispozícii alebo si ich nemôžu dovoliť,
E. keďže vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve sa väčšinou dostáva menšia pozornosť a menej investícií než ostatným stupňom vzdelávania, a to aj napriek jednoznačnému dôkazu, že investície doň majú veľkú návratnosť,
F. keďže ciele v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sa často až neprimerane riadia trhom práce a príliš sa zameriavajú na potrebu zvýšiť počet pracujúcich žien, a len nepriamo na potreby a najlepšie záujmy dieťaťa,
G. keďže mnohé domácnosti majú z dôvodu súčasných zmien na trhu práce veľké problémy pri zosúladení rodinných povinností a pracovného zaťaženia, keď sa zamestnancom napríklad nariaďujú netypické a flexibilné modely pracovného času a stúpa neistota pracovných pomerov,
H. keďže existuje priamy vzťah medzi pocitom pohody rodičov a detí a kvantitatívnou a kvalitatívnou ponukou služieb deťom v ranom veku,
I. keďže starostlivosť o deti sa tradične považuje za prirodzenú činnosť žien, čo vedie k prevahe žien pracujúcich v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve,
J. keďže kvalifikovanosť pracovníkov sa v jednotlivých členských štátoch a u rôznych druhov poskytovateľov citeľne odlišuje a keďže vo väčšine členských štátov nemajú poskytovatelia predškolského vzdelávania povinnosť zamestnávať pracovníkov s určitou kvalifikáciou,
K. keďže na úrovni EÚ sa uskutočňuje len minimálny výskum vzdelávania detí v ranom veku, z ktorého by sa dal zistiť rozvoj a uskutočňovanie politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v celej EÚ,
Prístup zameraný na dieťa
1. víta tieto ciele stanovené v záveroch barcelonského zasadnutia Európskej rady: zabezpečiť do roku 2010 starostlivosť aspoň pre 90 % detí vo veku od 3 rokov do veku povinnej školskej dochádzky a najmenej pre 33 % detí do veku 3 rokov; tvrdí však, že Rada a Komisia musia tieto ciele revidovať a aktualizovať, pričom stredobodom ich politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve musia byť potreby a najlepšie záujmy dieťaťa;
2. uznáva, že stratégiu Európa 2020, ktorej cieľom je vytvoriť inkluzívnu spoločnosť prostredníctvom zvyšovania zamestnanosti, znižovania počtu žiakov predčasne ukončujúcich školskú dochádzku a znižovania chudoby, nemožno dosiahnuť bez toho, aby sa všetkým deťom zabezpečil primeraný štart do života;
3. konštatuje, že rané detstvo má zásadný význam pre kognitívny, zmyslový a motorický rozvoj, ako aj pre citový a osobnostný vývin a osvojovanie jazyka a že taktiež tvorí základ pre celoživotné vzdelávanie; uznáva, že vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve podporujú zdravý duševný a telesný vývin detí a umožňujú im, aby sa stali vyrovnanými ľuďmi; odporúča preto členským štátom, aby zvážili zavedenie povinnej ročnej dochádzky do materskej školy pred začiatkom školskej dochádzky;
4. zdôrazňuje, že raný rozvoj zdravého životného štýlu, napr. zdravých stravovacích návykov a primeraného a vyváženého cvičenia, môže mať výrazný vplyv na telesný a duševný vývoj a môže byť rozhodujúcim faktorom celoživotného zdravia; varuje pred tým, aby sa deti príliš skoro venovali intenzívnym športovým aktivitám, ktorých najdôležitejším cieľom je dosahovanie výsledkov;
5. pripomína celkový význam predškolského vzdelávania, predovšetkým pri získavaní jazykových znalostí a v súvislosti s viacjazyčnosťou a jazykovou rozmanitosťou;
6. podporuje zavedenie a zachovanie inovačných pedagogických prístupov pri výučbe jazykov, predovšetkým viacjazyčné jasle a predškolské zariadenia, čo prispieva k uskutočneniu cieľov stanovených v roku 2002 v Barcelone, ktoré zahŕňajú výučbu regionálnych a menšinových jazykov a jazykov susediacich krajín;
7. poukazuje na význam rozvoja a skvalitňovania vzdelávacích zariadení (stredísk dennej starostlivosti o deti), ktoré poskytujú starostlivosť o deti mimo času stráveného v materskej škole;
8. zdôrazňuje, že okrem práva na vzdelanie a starostlivosť majú všetky deti právo na odpočinok, voľný čas a hru;
Všeobecné poskytovanie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve
9. konštatuje, že podľa záverov Rady z 12. mája 2009 by sa znevýhodnenie súvisiace so vzdelávaním malo riešiť poskytovaním kvalitného vzdelávania v ranom detstve a cielenou podporou, ako aj podporou inkluzívneho vzdelávania;
10. uznáva, že kým znevýhodnené sociálne skupiny môžu využívať dodatočnú pomoc, malo by byť zabezpečenie vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v ideálnom prípade všeobecne dostupné všetkým rodičom a deťom bez ohľadu na ich pôvod či finančnú situáciu;
11. zdôrazňuje, že deti so zdravotným postihnutím by mali v náležitých prípadoch využívať bežné služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a v prípade potreby by im mala byť ponúknutá dodatočná odborná pomoc;
12. vyzýva členské štáty, aby začali bezodkladne vykonávať Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím;
13. zdôrazňuje, že členské štáty by mali v predškolských osnovách a súvisiacej praxi umožniť mnohostranné prístupy;
Zapojenie rodičov
14. zdôrazňuje, že rodičia – matky aj otcovia – sú pri vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve rovnocennými partnermi; uznáva, že služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve by mali byť v plnej miere participatívne a mali by zapájať všetkých zamestnancov, rodičov a tam, kde je to možné, aj samotné deti;
15. zdôrazňuje, že poskytovanie dostatočne dlhej materskej a otcovskej dovolenky a uplatňovanie účinnej a flexibilnej politiky trhu práce sú zásadné súčasti účinnej politiky v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve;
16. nabáda členské štáty, aby investovali do programov vzdelávania rodičov a v náležitých prípadoch zabezpečovali iné formy podpory pre rodičov, ktorí potrebujú dodatočnú pomoc, napr. návštevy v domácnosti; trvá ďalej na tom, že rodičia by mali mať v strediskách dennej starostlivosti o deti k dispozícii nízkoprahové a bezplatné poradenstvo;
17. zdôrazňuje, že pre deti sú kultúrne aktivity obohatením, podporujú dialóg medzi rozličnými kultúrami a rozvíjajú zmysel pre otvorenosť a toleranciu; v tejto súvislosti pripomína, že je dôležité, aby pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zapájali rodičov a deti do multikultúrnych aktivít;
18. konštatuje, že deti rodičov bez oprávnenia na pobyt ešte stále nemajú vo všetkých členských štátoch prístup k vzdelávaniu v ranom veku;
19. vyzýva členské štáty, aby poskytli deťom žiadateľov o azyl, utečencov, osôb s doplnkovou ochranou a osôb prijatých z humanitárnych dôvodov prístup k vzdelávaniu v ranom detstve, aby sa už od začiatku neznižovali ich životné šance;
Lepšia integrácia služieb
20. povzbudzuje členské štáty, aby integrovali služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, podporovali ich rozvoj a súvisiace aktivity a súčasne zabezpečili lepšiu spoluprácu a koordináciu medzi jednotlivými inštitúciami a ministerstvami, ktoré pôsobia v oblasti politík a programov týkajúcich sa raného detstva;
21. vyzýva členské štáty, aby zariadeniam pôsobiacim v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve ponechali dostatočnú autonómiu, aby si mohli zachovať svoju samostatnosť a kreativitu pri hľadaní riešení, ktoré budú na prospech deťom;
22. vyzdvihuje význam inovačných služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktoré majú miestny charakter a spájajú zástupcov z oblasti zdravotníctva, sociálnych vecí, vzdelávania, kultúry a ďalších oblastí;
23. vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s miestnymi samosprávami a neziskovými organizáciami podporovali a financovali opatrenia a projekty, ktoré poskytnú vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve deťom zo znevýhodnených skupín, a zároveň zabezpečili ich monitorovanie a hodnotenie;
24. uznáva, že je potrebné počítať s rôznymi potrebami rodín, ktoré súvisia s rozmanitými životnými pomermi rodín, a víta pestrú, flexibilnú a inovačnú ponuku služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve;
25. požaduje vytvorenie európskeho rámca služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorý bude rešpektovať kultúrnu rozmanitosť členských štátov a zdôrazní spoločné ciele a hodnoty;
Hospodárske prínosy
26. zdôrazňuje, že napriek nestabilnej hospodárskej atmosfére sa nesmie zanedbávať vynakladanie značných investícií do politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve; zdôrazňuje, že členské štáty by mali vynakladať primerané prostriedky na služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve;
27. opätovne potvrdzuje, že sa preukázalo, že investície do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve následne prinášajú hospodárske a spoločenské výhody, ako je zvýšenie daňových príjmov v dôsledku posilnenej pracovnej sily, a tiež zníženie budúcich zdravotných nákladov, nižšiu mieru trestnej činnosti a menej prípadov protispoločenského správania; zdôrazňuje, že prevencia je účinnejšia a nákladovo efektívnejšia, ako neskorší zásah;
28. uznáva, že kvalitné vzdelávanie v ranom veku môže prispieť k znižovaniu miery predčasného ukončovania školskej dochádzky, k odstráneniu vzdelanostného zaostávania detí zo znevýhodnených sociálnych a kultúrnych skupín a k znižovaniu z toho plynúcich sociálnych nerovností, ktoré sa dotýkajú spoločnosti ako celku; konštatuje, že osobitne ohrození sú mladí ľudia zo sociálne zraniteľných skupín;
29. zdôrazňuje, že kvalitné služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sú skôr doplnkom ako náhradou silného systému sociálneho zabezpečenia obsahujúceho širokú škálu nástrojov proti chudobe; vyzýva členské štáty, aby sa zaoberali riešením problematiky chudoby v spoločnosti;
Pracovníci a kvalita služieb
30. zdôrazňuje, že predškolský vek je najdôležitejšia fáza emocionálneho a sociálneho vývinu dieťaťa, a preto sa musia osoby, ktoré s deťmi v predškolskom veku pracujú, preukázať primeranou kvalifikáciou; zdôrazňuje, že pri prijímaní pracovníkov do zamestnania je nanajvýš dôležitým kritériom prospievanie dieťaťa a jeho bezpečnosť;
31. poukazuje na skutočnosť, že pozitívne účinky včasne zavedených programov u detí v ranom veku pretrvávajú dlhodobo iba vtedy, keď po nich nasleduje vysokokvalitné základné a stredoškolské vzdelávanie;
32. uznáva, že na kvalitu služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve majú najväčší vplyv kvalifikovaní a vyškolení zamestnanci pracujúci s malými deťmi, a preto vyzýva členské štáty, aby zvýšili normy odbornosti zavedením uznávaných kvalifikácií pre pracovníkov v tejto oblasti; poukazuje na skutočnosť, že kvalitu môžu ovplyvniť aj iné faktory vrátane pomeru počtu opatrovateľov a detí, veľkosti skupín a učebných osnov;
33. uznáva potrebu posilniť kontakty a poskytovanie informácií o vyučovacích postupoch medzi učiteľmi v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a učiteľmi na základných školách, pričom treba dôraz klásť na kontinuitu učebných metód;
34. vyzýva členské štáty, aby vyvinuli mechanizmy na vyhodnocovanie poskytovaných služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a na zabezpečenie dodržiavania noriem kvality s cieľom zvýšiť kvalitu služieb v tejto oblasti;
35. žiada, aby sa pri uplatňovaní európskeho kvalifikačného rámca zohľadňovala kvalita vzdelania, teda študijné výsledky; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili nepretržitú odbornú prípravu pre pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve s cieľom zvýšiť a aktualizovať ich špecifické zručnosti;
36. nabáda členské štáty, aby zabezpečili, že všetci kvalifikovaní pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve budú v ideálnom prípade dostávať mzdu ekvivalentnú so mzdou učiteľov základných škôl;
37. vyzýva členské štáty, aby riešili problém dominancie žien v povolaniach profesionálnej starostlivosti zavádzaním opatrení zameraných na zvýšenie počtu mužov v službách vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve;
Výskum a výmena najlepších postupov
38. poukazuje na skutočnosť, že napriek existencii empirických údajov o deťoch z niektorých členských štátov (ktoré zostavujú okrem iných National Association for the Education of Young Children, UNICEF, International Early Years Education Journal a OECD) stále pretrváva potreba lepšie porozumieť vývinu detí v rámci vzdelávania v ranom veku; požaduje ďalšie preskúmanie a výskum v rámci EÚ, ako aj celoeurópsku výmenu dosiahnutých výsledkov, pričom treba zohľadniť kultúrnu rozmanitosť členských štátov;
39. vyjadruje poľutovanie nad tým, že štrukturálne fondy EÚ a programy, ako je Comenius, ktoré umožňujú učiteľom zúčastňovať sa na výmenách skúseností v rámci celej EÚ, sa nevyužívajú dostatočne; vyzýva členské štáty, aby medzi učiteľmi v rámci vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zvyšovali povedomie o takýchto programoch a fondoch;
40. víta zámer Komisie podporovať identifikáciu osvedčených politík a postupov a ich výmenu prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie, ako uvádza vo svojom oznámení o vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve, a odporúča, aby členské štáty spolupracovali a vymieňali si najlepšie postupy s cieľom zlepšiť existujúce programy v tejto oblasti;
o
o o
41. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii, ako aj vládam a parlamentom členských štátov.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Úvod
Európu tvorí zmes bohatých a rozmanitých vzdelávacích tradícií, pričom vzdelávanie v ranom veku sa poskytuje mnohorakým spôsobom.
Vzdelávanie v ranom detstve sa v jednotlivých členských štátoch jednoznačne líši z hľadiska kvality a poskytovania, počtu zapísaných detí, prístupu k službám, riadenia služieb atď. V tejto správe sa uznáva, že jednoliaty prístup k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve v EÚ nie je vhodný a bolo by zložité realizovať ho.
Namiesto toho je oveľa lepšie vypracovať európsky rámec spoločných cieľov a hodnôt, ktorý bude zahŕňať spoločné nároky a štruktúry.
Hoci mnohé členské štáty EÚ patria celosvetovo nesporne k najlepším poskytovateľom vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, treba sa napriek tomu usilovať o jeho skvalitnenie.
Na účely tejto správy sa za raný vek považuje obdobie prvých šiestich rokov života dieťaťa.
V roku 2002 vyzvala barcelonská Európska rada členské štáty EÚ, aby do roku 2010 poskytli starostlivosť prinajmenšom 90 % detí vo veku od 3 rokov do začiatku povinnej školskej dochádzky a minimálne 33 % deťom do troch rokov.
Tieto ciele signalizovali prístup k službám v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve založený na požiadavkách trhu práce a vychádzajúcich z potrieb zistených v období zvyšovania počtu pracujúcich žien.
Hoci je veľmi dôležité venovať náležitú pozornosť vzťahu medzi službami v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a rovnakými príležitosťami žien, tieto ciele sú jednoznačne problematické a zastarané, pretože nezohľadňujú mnohé zásadné kvalitatívne aspekty silnej politiky vzdelávania v ranom veku.
Zariadenia v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve nie sú len miestom, kde možno odložiť deti, aby ženy mohli pracovať: významne sa podieľajú na prospievaní detí a zlepšovaní ich budúcich životných šancí.
Prístup zameraný na dieťa
Je mimoriadne dôležité, že táto správa sa začína odhaľovaním zásadných otázok, problémov a ťažkostí, a že sa nenáhli ponúkať komplexné riešenia.
Vhodným štartovacím bodom je úvaha o tom, aký je vlastne náš obraz o dieťati.
Ak veríme, že deti sú aktívni a angažovaní občania s právami, s bohatým kreatívnym potenciálom a schopnosťou formovať a vyjadrovať vlastné názory na záležitosti, ktoré sa ich týkajú, tak musíme súhlasiť s tým, že diskusie okolo vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve by mali vychádzať z pohľadu dieťaťa.
Obdobie od narodenia do troch rokov má zásadný vplyv na rozvoj myslenia, telesný a kognitívny vývoj, ako aj osvojovanie jazyka.
V tomto ranom období sa tiež kladú základy celoživotného vzdelávania detí, ktoré zohráva podstatnú úlohu pri dosahovaní lisabonských cieľov.
Táto správa sa preto v prvom rade zameriava na potreby a najlepšie záujmy dieťaťa.
Všeobecné verzus cielené poskytovanie služieb
Chudobné rodiny väčšinou využívajú služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve menej ako ostatné skupiny, najmä na privatizovaných trhoch .
K najrizikovejším skupinám patria Rómovia, ktorých prístup k službám v ranom detstve je extrémne nízky a hlboko pod európskym priemerom.
Táto skutočnosť vzbudzuje obavy z dôvodu, že znevýhodnené deti sú práve tie, u ktorých sa preukázalo, že prístup k službám v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve je pre ne najviac prínosný.
Niekoľko členských štátov privítalo medzi svojimi žiakmi vysoký počet detí prisťahovalcov a detí, pre ktoré je jazyk v danom štáte až druhým jazykom, čo je spojené so značnými výzvami v oblasti vzdelávania, najmä z toho hľadiska, že deti z rodín patriacich k etnickým menšinám využívajú služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v porovnaní s ostatnými skupinami obyvateľstva menej.
V členských štátoch, ktoré sa zameriavajú priamo na chudobné rodiny, môže táto orientácia viesť k stigmatizácii odrádzajúcej takéto rodiny od plného využívania ponúkaných služieb.
Na jednej strane je dôležité uznať, že mnohé chudobné rodiny potrebujú väčšie povzbudenie, čo sa týka využívania služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ich poskytovanie by však zároveň malo byť všeobecné pre všetky rodiny a všetky deti bez ohľadu na ich pôvod či finančné zabezpečenie.
Zapojenie rodičov
Rodičia sú prvými učiteľmi svojich detí.
Vo väčšine prípadov preukazujú hlboké a neporovnateľné pochopenie svojho dieťaťa a majú s ním dôverný vzťah.
Všeobecne platí, že ideálne prostredie pre prosperovanie a vývoj dieťaťa v prvom roku života je doma s rodičom.
Poskytovanie dlhej rodičovskej dovolenky môže byť tiež jedným zo spôsobov, ako prispieť k zníženiu dopytu po miestach v zariadeniach detskej starostlivosti.
Len veľmi málo členských štátov však v súčasnosti ponúka dostatočne dlhé obdobie platenej rodičovskej dovolenky.
Pre rodičov môžu nastať problémy vtedy, keď sa koniec platenej rodičovskej dovolenky časovo nezhoduje s nárokom na miesto v kvalitnom zariadení detskej starostlivosti.
V tejto správe sa zdôrazňuje skutočnosť, že poskytovanie dostatočne dlhej rodičovskej dovolenky je dôležitou súčasťou účinnej politiky v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve.
Zapojenie rodičov musí pokračovať aj v nasledujúcich rokoch.
Rodičia z chudobných a znevýhodnených pomerov sú zvyčajne zapájaní do stratégií vzdelávania svojich detí menej často ako ostatní rodičia.
Na vedľajšej koľaji stoja takisto viac než často muži, pokiaľ ide o tvorbu programov a politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a o účasť na aktivitách, do ktorých sa zapájajú ich deti.
V tejto správe sa zdôrazňuje, že rodičia by mali byť hlavnými partnermi pri všetkých rozhodovaniach týkajúcich sa ich detí a že subjekty z oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve by mali zvážiť, ako komunikujú s rodičmi, najmä s otcami.
Predškolské programy, ako napríklad Reggio Emilia v Taliansku, v ktorých sú rodičia plnohodnotnými účastníkmi dvojitej úlohy starostlivosti a vzdelávania svojich detí, dokazujú, aká účinná môže byť takáto prax.
Lepšia integrácia služieb
Služby oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve majú potenciál fungovať ako silná podporná sieť pre rodičov.
V tejto správe sa tvrdí, že služby v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v EÚ nie sú dosť inovačné.
Zariadenia starostlivosti o malé deti by nemali byť len priestorom vzdelávania detí a starostlivosti o ne.
Môžu taktiež ponúkať príležitosti na celú škálu rôznych projektov.
Zariadenia starostlivosti o malé deti môžu chcieť napríklad spájať formálne alebo neformálne vzdelávanie s problematikou zdravia detí a matiek, podporou pri dojčení, poradenskými službami a plánovaním rodiny.
Zariadenia starostlivosti o malé deti fungujúce ako viacúčelové strediská, v ktorých sa stretávajú jednotlivci zo všetkých odvetví spoločenstva, môžu lepšie slúžiť na podporu rodín, posilňovanie sociálnej súdržnosti a podporu rodovej rovnosti.
Podobný prístup by mali členské štáty zaujať aj pri riadení a organizácii politiky v oblasti raného detstva.
Vo väčšine prípadov krajiny zaujímajú k vzdelávaniu a starostlivosti v ranom detstve dvojaký prístup, ktorý oddeľuje starostlivosť o deti od predškolskej výchovy.
Ten vyústil do nedostatočného zamerania sa na rozvoj myslenia detí od narodenia do 3 rokov a nízkej pozornosti venovanej zdravotnému a psychosociálnemu vývoju trojročných a starších detí.
Takisto prehĺbil nerovnosti a nekonzistentnosť a spôsobil nejasnosti v mnohých rodinách.
Tam, kde sa naozaj uskutočňuje spolupráca medzi rôznymi odvetviami a subjektmi, môže absencia spoločného porozumenia alebo spoločného jazyka znamenať, že veľká časť potenciálnej dobrej práce sa stratí.
Rovnako ako musia byť zariadenia starostlivosti o malé deti inovatívnejšie pri pokrývaní škály tém týkajúcich sa malých detí, musia aj členské štáty pri tvorbe programov a politiky týkajúcej sa raného detstva zosúladiť viaceré subjekty.
Príklady sa týkajú zdravia, migrácie, rodovej rovnosti a zamestnanosti.
Integrované služby, nachádzajúce sa primárne vo vzdelávaní, prispejú k napĺňaniu vzdelávacích, zdravotných a ostatných potrieb detí od narodenia do 6 rokov.
Existujúce služby a odvetvia musia takisto vypracovať spoločnú víziu a spoločný slovník.
Hospodárske prínosy
Sieť Európskej komisie pre detskú starostlivosť v roku 1996 odporúčala, aby krajiny EÚ investovali aspoň 1 % HDP do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve.
Podľa prieskumu OECD z roku 2004 túto investičnú úroveň však dosiahlo len 5 z 20 skúmaných krajín
Starting strong II, Early education and care, OECD, 2006. .
Je to prekvapujúce zistenie, keďže z výskumov vyplýva, že investovanie do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve prináša vyššiu návratnosť než investície do iných stupňov vzdelávania.
V kontexte nestabilnej hospodárskej klímy a obdobia agresívneho nedostatku sa na vzdelávanie v ranom detstve môže ľahko zabudnúť.
Táto správa však vyzdvihuje skutočnosť, že služby vzdelávania v ranom veku nie sú luxusom, ktorý možno beztrestne odnímať.
Rozhodnutie neinvestovať v skutočnosti spôsobuje náklady, ktoré nemusia byť rozpoznateľné okamžite, napr. nižší potenciálny budúci hospodársky prínos, a to môže predstavovať ďalšiu záťaž finančnej stability členských štátov.
Investície do raného detstva preukázateľne znižujú neskoršie náklady, napríklad posilnením budúcej pracovnej sily, a vládam umožňujú vyhnúť sa potenciálnym daňovým stratám.
Dokážu tiež znižovať budúce zdravotné náklady, trestnú činnosť a protispoločenské správanie.
Pracovníci a kvalita služieb
Aby bolo možné rozlišovať medzi dobrou a slabou praxou v rámci EÚ, je potrebné vymedziť všeobecný pojem kvality.
Priamočiare a všeobecne akceptované vymedzenie však neexistuje.
Názory na to, čo znamená kvalita, sa v každej krajine líšia.
Viažu sa totiž na kultúrne tradície jednotlivých štátov, ako aj na ich chápanie a vymedzenie detstva.
Táto správa sa snaží o sprostredkovanie jasnejšieho pochopenia toho, čo by mala kvalita znamenať pre členské štáty EÚ.
Konštatuje, že kvalifikovaní a vzdelaní pracovníci pracujúci s malými deťmi majú na kvalitu najväčší vplyv.
Nedostatočne vzdelaní a zle platení pracovníci v oblasti vzdelávania malých detí jednoducho nemajú budúcnosť.
Napriek tomu, ako už bolo uvedené, že prvé tri roky života dieťaťa majú obrovský význam pre rozvoj myslenia a vytváranie postojov a vzorov uvažovania, je v EÚ možné zaznamenať, že pracovníci z oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve si často neuvedomujú zásadný význam prvých rokov života dieťaťa.
Keďže vo väčšine členských štátov sa od vychovávateľov pracujúcich s malými deťmi nepožaduje absolvovanie odborného prípravy alebo nadobudnutie osobitných kvalifikácií pre prácu s malými deťmi, chýbajú mnohým z nich interaktívne zručnosti či celková odbornosť potrebná na zabezpečenie toho, aby sa u detí v ich starostlivosti rozvinuli primerané kognitívne schopnosti.
Ďalším problémom, ktorý táto správa odhaľuje, je dominancia žien v povolaniach profesionálnej starostlivosti.
V oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve si hľadajú zamestnanie skôr ženy ako muži.
To posilňuje názor, že starostlivosť o deti je prvoradou a najdôležitejšou úlohou žien, čo má zase dôsledky na rodovú rovnosť.
Deti v živote potrebujú vzory oboch pohlaví, čo platí najmä v prípade rodín s jedným rodičom, kde väčšinou chýba skôr otec ako matka.
Len veľmi málo štátov EÚ si stanovilo ciele vychovávať pre túto profesiu mužov alebo sa usilovalo zmeniť všeobecný názor, že po prvé, vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve je prácou pre ženy, a po druhé, že s mužom, ktorý chce pracovať s malými deťmi, nie je v podstate čosi v poriadku.
Príklady dobrej praxe možno nájsť v Dánsku, kde sa odbornej prípravy pre vzdelávanie malých detí v súčasnosti zúčastňuje približne 25 % mužov, ako aj v Spojenom kráľovstve, kde miestne orgány školstva realizovali niekoľko rokov osobitné programy na prilákanie mužov do zamestnania v oblasti starostlivosti o malé deti.
Je mimoriadne dôležité rozvíjať politiky náboru a udržania rôznorodej a zmiešanej pracovnej sily zloženej z mužov a žien a zabezpečiť, aby tí, čo sa rozhodnú pre povolanie v oblasti vzdelávania malých detí, považovali túto prácu za napĺňajúcu, uznávanú a finančne ohodnotenú.
Výskum a výmena najlepších postupov
V súčasnosti nie sú k dispozícii jasné údaje o malých deťoch, ktoré by mohli prispieť k informáciám o tvorbe a uplatňovaní politík v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v celej EÚ.
Určitý výskum ale prebieha.
Dominujú mu však anglicky hovoriace krajiny, konkrétne USA, v dôsledku čoho je rozsahom často nedostatočný a väčšinou spočíva na takom chápaní detstva, ktoré neplatí pre inak ako anglicky hovoriace krajiny.
Keďže v rámci EÚ existuje veľmi široká škála služieb v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ich porovnanie môže byť niekedy zložité.
Komparatívny prístup medzi štátmi môže byť jednako veľmi užitočný v tom, že umožňuje členským štátom poučiť sa jeden od druhého.
Ako cenný sa ukázal napríklad pri spochybnení názoru, ktorý zastávali mnohí rodičia a odborníci v anglicky hovoriacom prostredí, že „riadne” učenie sa musí konať v triede, na rozdiel od severoeurópskeho modelu, ktorý uznáva dôležitosť pobytu vonku pre učenie sa a vývin detí.
Rozsiahlejší výskum by EÚ umožnil prehodnotiť a aktualizovať už stanovené ciele v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
17.3.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
27
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Maria Badia i Cutchet, Zoltán Bagó, Malika Benarab-Attou, Lothar Bisky, Piotr Borys, Jean-Marie Cavada, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Cătălin Sorin Ivan, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Doris Pack, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marietje Schaake, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Marie-Christine Vergiat, Sabine Verheyen, Milan Zver
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Luigi Berlinguer, Nessa Childers, Oriol Junqueras Vies, Ramona Nicole Mănescu, Iosif Matula, Monika Smolková
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Miguel Angel Martínez Martínez
