P7_TA-PROV(2012)0020
Rozpočtová kontrola humanitárnej pomoci EÚ
A7-0444/2011
Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2012 o rozpočtovej kontrole humanitárnej pomoci EÚ spravovanej ECHO ( 2011/2073(INI) )
Európsky parlament,
–
so zreteľom na článok 214 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý je venovaný humanitárnej pomoci,
–
so zreteľom na nariadenie o rozpočtových pravidlách Ú. v.
ES L 248, 16.9.2002, s.
1.
a príslušné vykonávacie pravidlá Ú. v.
ES L 357, 31.12.2002, s.
1.
,
–
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci Ú. v.
ES L 163, 2.7.1996, s.
1.
,
–
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia z 27. septembra 2011 o smerovaní k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci Prijaté texty, P7_TA(2011)0404 .
, z 19. januára 2011 o situácii na Haiti rok po zemetrasení: humanitárna pomoc a obnova Prijaté texty, P7_TA(2011)0018 .
, z 10. februára 2010 o nedávnom zemetrasení na Haiti Ú. v.
EÚ C 341 E, 16.12.2010, s.
5.
, z 29. novembra 2007 o vyhlásení Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci a z 18. januára 2011 o vykonávaní európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci: preskúmanie akčného plánu v polovici obdobia a ďalšie smerovanie Prijaté texty, P7_TA(2011)0005 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenia z 5. mája 2010 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2008 Ú. v.
ES L 252, 25.9.2010, s.
1.
a z 10. mája 2011 za rozpočtový rok 2009 Ú. v.
EÚ L 250, 27.9.2011, s.
1.
,
–
so zreteľom na výročné správy Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2008 Ú. v.
EÚ C 269, 10.11.2009, s.
1.
a za rozpočtový rok 2009 Ú. v.
EÚ C 303, 9.11.2010, s.
1.
spolu s odpoveďami inštitúcií,
–
so zreteľom na osobitné správy Európskeho dvora audítorov č. 3/2006 o humanitárnej pomoci Európskej komisie po cunami, č. 6/2008 o pomoci Európskej únie na obnovu po cunami a hurikáne Mitch, č. 15/2009 o pomoci EÚ vykonávanej prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie a č. 3/2011 o efektívnosti a účinnosti príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom,
–
so zreteľom na výročné správy a výročné správy o činnosti Generálneho riaditeľstva pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu (GR ECHO) za rozpočtové roky 2009 a 2010 a ich prílohy,
–
so zreteľom na Výročnú správu o politike humanitárnej pomoci a jej realizácii v roku 2009 ( COM(2010)0138 ) a priložený pracovný dokument útvarov Komisie ( SEC(2011)0398 ),
–
so zreteľom na Výročnú správu o politike Európskej únie v oblasti humanitárnej pomoci a civilnej ochrany a o jej vykonávaní v roku 2010 ( COM(2011)0343 ) a priložený pracovný dokument útvarov Komisie ( SEK(2011)0709 ),
–
so zreteľom na finančnú a administratívnu rámcovú dohodu (FAFA) medzi Európskou komisiou a OSN,
–
so zreteľom na rámcovú dohodu o partnerstve medzi Komisiou a humanitárnymi organizáciami (RDP),
–
so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre rozvoj ( A7-0444/2011 ),
A.
keďže počet, frekvencia, rozsah a závažnosť humanitárnych katastrof sa dramaticky zvyšujú a tieto katastrofy postihujú čoraz viac častí sveta;
B.
keďže vedúca úloha EÚ ako humanitárneho aktéra na svetovej úrovni a zvýšený počet a frekvencia intervencií v rámci EÚ a mimo nej v spojení so súčasnými rozpočtovými obmedzeniami zdôrazňujú význam riadneho finančného hospodárenia v súlade so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti;
C.
keďže katastrofy obrovských rozmerov na Haiti a v Pakistane opäť raz ukázali, že nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii na reagovanie na katastrofy, si vyžadujú zlepšenie v oblasti účinnosti, rýchlosti a koordinácie;
Efektívnosť a účinnosť systému kontroly, monitorovania a dohľadu v rámci GR ECHO
1.
berie na vedomie odhodlanie GR ECHO a opatrenia prijaté s cieľom zlepšiť efektívnosť a účinnosť humanitárnej pomoci EÚ;
2.
pripomína stanovisko Európskeho dvora audítorov uvedené v jeho výročných správach, podľa ktorého boli celkové kontroly ex ante, systémy monitorovania a dohľadu, činnosť v rámci následných auditov a funkcie vnútorného auditu GR ECHO vyhodnotené vo všeobecnosti ako účinné; zdôrazňuje však, že vo všetkých týchto aspektoch je stále čo zlepšovať;
Partneri zapojení do rámcovej dohody o partnerstve (RDP): mimovládne organizácie (MVO)
3.
konštatuje, že vzťahy medzi ECHO a partnerskými MVO sa riadia RDP, zatiaľ čo pri plnení rozpočtu sa uplatňuje metóda priameho centralizovaného hospodárenia;
4.
víta zvýšenú flexibilitu a efektívnosť, ktorú poskytuje RDP z roku 2008 v porovnaní s RDP z roku 2005, a to vďaka prístupu s väčším zameraním na dosiahnuté výsledky, zavedeniu mechanizmov kontroly typu A a P, ako aj výraznejšiemu zjednodušeniu a obmedzeniu nejednoznačností vyplývajúcich zo zavedenia usmernení; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v zdokonaľovaní opatrení, ktorými sa zlepší efektívnosť spolupráce s partnermi RDP v rámci RDP po roku 2012; zdôrazňuje, že je dôležité zlepšiť efektívnosť spolupráce a znížiť nadmerné administratívne zaťaženie partnerov RDP, a zároveň zaručiť vysokú mieru zodpovednosti a transparentnosti;
5.
vyzýva Komisiu, aby zlepšila metódy a postupy posudzovania otázky, či potenciálny partner spĺňa alebo nespĺňa podmienky na uzavretie RDP; pripomína, že skúsenosti získané pred podpísaním RDP v roku 2008 ukazujú, že počiatočné hodnotenie v prospech partnerov, na ktorých sa vzťahuje mechanizmus kontroly typu P, založený na spoľahlivosti ich systémov vnútornej kontroly a finančnej spoľahlivosti, bolo príliš optimistické; poznamenáva, že po tom, ako sú partneri na základe počiatočného hodnotenia zaradení do príslušnej kategórie, sa u partnerov, na ktorých vzťahuje mechanizmus kontroly P, vykonávajú audity systémov vnútornej kontroly menej často, pričom títo partneri môžu používať svoje vlastné postupy obstarávania a na ich činnosti sa nevzťahujú zmluvné obmedzenia týkajúce sa financovania; pripomína, že na základe hodnotenia v rámci RDP z roku 2008 museli byť mnohí partneri preradení do nižšej kategórie partnerov A, t. j. do skupiny podliehajúcej mechanizmu kontroly typu A;
6.
vyzýva Komisiu, aby zaručila, že nedostatky zistené počas pravidelných auditov systémov partnerov budú títo partneri riešiť včas a že sa v prípade ich neriešenia prijmú potrebné opatrenia; pripomína, že externí audítori musia naďalej pracovať na zvyšovaní kvality svojich odporúčaní adresovaných partnerom a zároveň zohľadňovať osobitné štruktúry partnerov tak, aby príslušné odporúčania mohli byť prijaté a uplatňované; zdôrazňuje, že dokumentáciu hodnotenia návrhov na opatrenia v oblasti humanitárnej pomoci je potrebné ďalej zjednodušovať a štandardizovať, aby sa umožnilo celkové porovnanie;
7.
domnieva sa, že vďaka existujúcim mechanizmom auditu a monitorovania je zodpovednosť v oblasti hodnotenia efektívnosti a účinnosti partnerov RDP vyššia ako v prípade partnerov OSN; zdôrazňuje však, že medzinárodnú organizáciu, akou je OSN, nemožno porovnávať s partnermi RDP;
Medzinárodné organizácie, OSN
8.
poznamenáva, že vzťahy medzi GR ECHO a jeho partnermi v rámci OSN sa riadia finančnou a administratívnou rámcovou dohodou (FAFA), zatiaľ čo vzťahy s členmi Červeného kríža a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu sa riadia RDP uzatvorenou s medzinárodnými organizáciami; pripomína, že v obidvoch prípadoch sa ako metóda plnenia rozpočtu uplatňuje spoločné hospodárenie;
9.
upozorňuje, že podmienky a realizácia kontroly a následných opatrení týkajúcich sa prostriedkov EÚ v rámci spoločného hospodárenia poukázali na vážne nedostatky; naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa najmä s agentúrami OSN dohodla na potrebných opatreniach na zaistenie spoľahlivosti auditov vykonávaných orgánmi OSN a na posilnenie a zvýšenie záruk získaných z existujúcich kontrol vrátane overovaní;
10.
pripomína, že v prebiehajúcej revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách sa navrhuje, aby sa s prostriedkami, ktoré EÚ poskytuje prostredníctvom OSN a medzinárodných organizácií, hospodárilo v súlade s ustanoveniami o nepriamom hospodárení;
11.
zdôrazňuje, že požiadavky na kontrolu nepriameho hospodárenia s prostriedkami EÚ musia byť rovnako prísne ako požiadavky na spoločné hospodárenie; trvá na tom, aby sa zaviedla rovnaká úroveň zodpovednosti pre nepriame hospodárenie partnerov ECHO s prostriedkami EÚ, ktorá bude zodpovedať úrovni uvedenej v článku 57 ods. 5 návrhu nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorý predložila Komisia; zdôrazňuje, že prístup k správam o audite partnerov ECHO je veľmi dôležitý v rámci overovania riadneho finančného hospodárenia v prípade činností financovaných z rozpočtu EÚ;
12.
zdôrazňuje, že výsledky auditu musia byť včas sprístupnené orgánu udeľujúcemu absolutórium bez toho, aby boli dotknuté právomoci Európskeho dvora audítorov a úradu OLAF;
13.
vyjadruje poľutovanie nad všeobecným štýlom správ OSN a nad tým, že obsahujú len nedostatočné informácie o výsledkoch; poukazuje na to, že správy OSN sú však vzhľadom na zásadu jednotného auditu OSN a na skutočnosť, že rozsah pôsobnosti kontroly zo strany Komisie sa obmedzuje na overovania a monitorovanie, dôležitým zdrojom informácií s cieľom zaručiť zodpovednosť a transparentnosť;
14.
vyzýva Komisiu, aby zaručila, že správy OSN budú obsahovať dostatočné informácie o výsledkoch, t. j. výstupoch a výsledkoch projektov za časové obdobie, na ktoré sa vzťahujú správy; zdôrazňuje, že merateľné ukazovatele výstupov a vplyvu musia byť neoddeliteľnou súčasťou kritérií vypracúvania správ; vyjadruje poľutovanie nad tým, že z vyše 70 % odpovedí ECHO na dotazníky Európskeho dvora audítorov k jeho osobitnej správe č. 15/2009 vyplynulo, že správy OSN boli predložené neskoro, a žiada Komisiu, aby informovala o aktuálnej situácii v tomto ohľade;
15.
poukazuje na to, že Komisia a signatári dohody FAFA uplatňujú rozdielny výklad overovacej doložky, ktorá je súčasťou dohody FAFA, najmä pokiaľ ide o vykonávanie kontrol; víta skutočnosť, že v júli 2009 boli schválené štandardizované kritériá overovaní, ktoré predstavujú ďalšie usmernenia a objasnenie týkajúce sa prístupu k overovacej doložke; pripomína, že podľa najnovších zistení oddelenia GR ECHO pre externý audit a EDA v rámci vypracúvania výročného vyhlásenia o vierohodnosti je potrebné bližšie objasniť schválené podmienky, ako aj overovaciu doložku;
16.
konštatuje, že zvýšenie počtu zamestnancov v rámci riaditeľstva GR ECHO v roku 2010 (z 247 na 289 osôb) prinieslo oddeleniu pre externý audit len nepatrný úžitok;
17.
vyjadruje poľutovanie nad problémami, ktoré mal Európsky dvor audítorov pri prístupe k informáciám o činnostiach partnerov v rámci OSN; pripomína, že v súlade s overovacou doložkou FAFA môže EÚ, a teda aj Európsky dvor audítorov, vykonávať finančné kontroly na mieste a že OSN musí poskytnúť všetky relevantné informácie finančnej povahy; zdôrazňuje, že OSN musí EDA zabezpečiť potrebný prístup k informáciám, a teda splniť ustanovenia overovacej doložky FAFA;
18.
víta pozitívne výsledky rokovaní so Svetovým potravinovým programom (WFP) a Detským fondom OSN (UNICEF), na základe ktorých WFP a UNICEF zmenili svoje pravidlá tak, aby GR ECHO malo prístup k ich správam o internom audite; vyzýva GR ECHO, aby čo najskôr uskutočnilo podobné rokovania s ostatnými agentúrami OSN s cieľom zabezpečiť jednoduchý a nebyrokratický prístup k ich správam o internom audite; vyzýva Komisiu, aby každých šesť mesiacov informovala príslušné výbory Parlamentu o napredovaní rokovaní; zdôrazňuje, že všetky správy o internom audite by mali byť Komisii sprístupnené v elektronickej forme, a nie len v priestoroch príslušných agentúr OSN;
19.
pripomína, že v roku 2010 sa začali rokovania s WFP s cieľom dohodnúť sa na spoločnej metodike, podľa ktorej by mal WFP vykonávať audity projektov financovaných EÚ; vyzýva Komisiu, aby úspešne zakončila plnenie tohto cieľa a zorganizovala podobné rokovania s ostatnými partnermi v rámci OSN;
20.
víta súčasné aktivity pracovnej skupiny pre zodpovednosť za pomoc v prípade katastrof a jej audit, ktorá bola zriadená v rámci Medzinárodnej organizácie najvyšších kontrolných inštitúcií (INTOSAI) a ktorú vedie člen Európskeho dvora audítorov; pripomína, že má tieto dva hlavné ciele: i) vypracovať usmernenia a osvedčené postupy s cieľom dospieť v konečnom dôsledku k jednotnému integrovanému modelu predkladania správ a ii) vypracovať usmernenia a osvedčené postupy v oblasti auditu pomoci v prípade katastrof;
21.
zastáva názor, že ide o významný krok vpred v riešení problémov transparentnosti a zodpovednosti v spolupráci s OSN a ďalšími medzinárodnými organizáciami; vyzýva pracovnú skupinu, aby splnila svoj mandát v rámci stanoveného obdobia;
22.
poukazuje na to, že odkedy bolo koncom roka 2006 zistené zneužívanie prostriedkov OSN na humanitárne a rozvojové činnosti vládou Severnej Kórey, zdvihla sa silná vlna kritiky, pokiaľ ide o nedostatok transparentnosti, zodpovednosti, efektívnosti a účinnosti hospodárenia OSN s finančnými prostriedkami; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v reforme OSN v oblasti transparentnosti a zodpovednosti doteraz nebol dosiahnutý žiadny výrazný pokrok; zdôrazňuje, že členské štáty EÚ musia preukázať väčšiu mieru politickej ochoty, odhodlania a súdržnosti, aby reforma mohla napredovať a aby sa zaručila väčšia zodpovednosť; vyzýva vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, aby túto otázku zaradila medzi priority a zohrávala podpornú úlohu;
Efektívnosť a účinnosť realizácie humanitárnej pomoci EÚ, ktorú spravuje GR ECHO
23.
uznáva prínos hľadania nových spôsobov financovania prostredníctvom GR ECHO a jeho partnerov; zároveň vyzýva na rešpektovanie rozmanitosti aktérov pri financovaní a vykonávaní európskych humanitárnych programov – OSN, Medzinárodného hnutia Červeného kríža a Červeného polmesiaca, MVO – keďže katastrofy majú často cezhraničný charakter a vyžadujú si mnohostranné a koordinované reakcie; podporuje činnosti zamerané na posilňovanie kapacít miestnych aktérov a rozširovanie schopnosti rýchleho hodnotenia a rýchlej reakcie v teréne prostredníctvom kancelárií GR ECHO a odborníkov prítomných v teréne;
24.
poukazuje na to, že presné a jednotné hodnotenie potrieb je základným predpokladom účinnej realizácie humanitárnej pomoci; berie na vedomie, že humanitárna pomoc, ktorú spravuje GR ECHO, spĺňa vďaka globálnemu hodnoteniu potrieb (GNA) a hodnoteniu zabudnutých kríz (FCA) kľúčovú podmienku poskytovania pomoci výlučne podľa potrieb; zdôrazňuje, že Komisia sa musí naďalej snažiť o zapojenie sa do diskusie o vytvorení hodnotenia potrieb, ktoré by bolo lepšie koordinované a ucelenejšie; víta dialóg, ktorý v tejto oblasti prebieha medzi Komisiou a OSN;
Partneri RDP
25.
upozorňuje na vysokokvalitnú prácu partnerov GR ECHO zabezpečenú vďaka účinnej metóde výberu – najmä prostredníctvom RDP – a vypracovaniu noriem a postupov pre oblasť humanitárnej pomoci; zdôrazňuje tiež, že účinná kontrola využívania prostriedkov v rámci auditov, ktoré u partnerov vykonávajú súkromné firmy, má zásadný význam a prispieva k legitimizácii oblasti humanitárnej pomoci; v záujme zachovania rozmanitosti partnerov a zabezpečenia prístupu malých a stredných MVO k prostriedkom však poukazuje na zložitosť administratívnych postupov na získanie prístupu a príliš vysoké administratívne poplatky, čo je pre MVO veľmi nákladné, a na ťažkosti pri audite pre nedostatok ľudských zdrojov a podporuje prispôsobenie používaných nástrojov charakteru oblasti humanitárnej pomoci a miestnym potrebám, aby bola humanitárna pomoc smerovaná vhodným spôsobom a aby sa koordinácia činnosti rôznych prítomných organizácií pomoci začala už v skorom štádiu;
26.
víta snahy, ktoré vyvinulo GR ECHO s cieľom podporiť využívanie inovačných prístupov, ako je prístup založený na peňažných tokoch, najmä pokiaľ ide o nepodmienené prevody zamerané na najzraniteľnejšie skupiny; konštatuje, že tieto prístupy môžu byť účinnejšie, ak sa využijú na miestnych trhoch, a nemusia predstavovať vyššie fiduciárne riziko než materiálna pomoc; vyzýva preto GR ECHO, aby naďalej rozvíjalo prístupy založené na peňažných tokoch a nabádalo svojich partnerov k ich využívaniu;
27.
pripomína závery vypracované v nadväznosti na tri cykly auditov ústredných orgánov útvaru pre externý audit v rámci GR ECHO, ktoré sa týkali povahy a spoľahlivosti finančných vzťahov medzi GR ECHO a jeho partnermi, podľa ktorých boli prostriedky poskytnuté Komisiou celkovo použité rozumným spôsobom a v súlade s platnými pravidlami a právnymi predpismi;
28.
konštatuje, že väčšina odporúčaní vypracovaných na základe auditov partnerov RDP, ktoré uskutočnili ústredné orgány útvaru pre externý audit partnerov, sa týkajú pravidiel partnerov v oblasti verejného obstarávania; upozorňuje na jedno z hlavných zistení auditov ústredných orgánov, podľa ktorého nie všetci partneri RDP (či už podliehajú mechanizmu kontroly typu A alebo P) využívajú postupy, ktoré by boli v úplnom súlade so zásadami prílohy IV RDP z roku 2008; poznamenáva, že ide o problémy, ktoré sa týkajú poskytovania kompletných spisov k verejnému obstarávaniu a vypracúvania riadnych postupov verejného obstarávania založených na lepšej dokumentácii;
29.
konštatuje, že partneri RDP sa musia venovať týmto otázkam: zavedeniu vhodných mechanizmov vnútornej kontroly, zlepšeniu svojich systémov prideľovania finančných prostriedkov a zvýšeniu ich transparentnosti, zlepšeniu nedostatkov vo svojich účtovných systémoch a dodržiavaniu noriem kvality zo strany riadiacich orgánov, zavedeniu postupu riadenia rizík pre celú organizáciu a zvyšovaniu povedomia o riziku podvodov a korupcie;
30.
konštatuje, že partneri ECHO môžu uzavrieť subdodávateľské zmluvy s partnermi zodpovednými za vykonávanie s cieľom uskutočňovať činnosti zamerané na podporu humanitárnych opatrení; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že partneri RDP nevykonávajú riadne postupy, dohľad ani náležité riadenie svojich partnerov zodpovedných za vykonávanie; vyzýva Komisiu, aby sa preto zaoberala touto otázkou so zreteľom na riziko, ktoré môžu spôsobiť v prípadoch podvodu, chýbajúceho prístupu k východiskovým dokumentom, a na skutočnosť, že ECHO nemá k dispozícii nástroje na určenie subdodávateľských partnerov zodpovedných za vykonávanie;
31.
domnieva sa, že skutočné a nepretržité zapojenie príjemcov pomoci do plánovania a riadenia pomoci je jedným zo zásadných predpokladov vysokej kvality a rýchlosti humanitárnych reakcií, najmä v prípade dlhodobých kríz; poukazuje na to, že v mnohých prípadoch nie sú zavedené formálne mechanizmy na zasielanie sťažností/spätnej väzby príjemcami zúčastneným partnerom ani stanovené jasné pravidlá ochrany informátorov; zdôrazňuje, že ide o dôležité opatrenie na zlepšenie efektívnosti a zodpovednosti, ako aj na predchádzanie potenciálnemu zneužitiu materiálov poskytovaných v rámci pomoci; vyzýva GR ECHO, aby takéto mechanizmy ihneď vytvorilo;
32.
pripomína odporúčanie útvaru pre externý audit, podľa ktorého je potrebné zlepšiť monitorovanie distribúcie a následnej distribúcie vykonávané zamestnancami, ktorí sa nezúčastňujú na samotnom procese, s cieľom posúdiť, či hodnotenie potrieb odhalilo všetky požiadavky a či tieto požiadavky boli splnené; vyzýva Komisiu, aby zaviedla do praxe poznatky získané počas týchto monitorovacích činností;
Partneri v rámci OSN
33.
pripomína stanovisko Európskeho dvora audítorov vyjadrené v jeho osobitnej správe č. 15/2009, podľa ktorého strategické a právne požiadavky na výber partnerov objektívnym a transparentným spôsobom nie sú v prípade partnerov v rámci OSN dostatočne premietnuté do praktických kritérií na podporu rozhodovacieho procesu; vyzýva Komisiu, aby systematicky vykonávala a dokumentovala formálne hodnotenia medzi mechanizmami poskytovania pomoci partnerov v rámci OSN a ďalších partnerov;
34.
konštatuje, že Komisia okrem svojho príspevku na nepriame náklady (vo výške do 7 % rozpočtu na činnosť), t. j. náklady, ktoré nesúvisia priamo s realizáciou konkrétneho projektu, financuje aj rôzne náklady, ktoré sú priamo spojené s projektmi (priame náklady) vrátane podporných nákladov miestnych kancelárií, zamestnancov a nákladov na dopravu, ktoré sú priamo spojené s činnosťami; poukazuje na to, že úroveň podporných nákladov, ako sú náklady na dopravu, skladovanie a riadenie (napríklad v prípade potravinovej pomoci), je veľmi rozdielna; berie na vedomie, že to môže byť spôsobené závislosťou od podmienok špecifických pre jednotlivé krajiny, ale aj potrebou zjednodušiť operácie v záujme zvýšenia nákladovej efektívnosti; navrhuje, aby Komisia vyhodnotila úroveň podporných nákladov vzhľadom na bežný rozsah alebo štandard pre daný typ projektu, aby tak zistila, či sú tieto náklady odôvodnené;
Rôzne ďalšie otázky
35.
zdôrazňuje, že okrem základných kritérií, ako sú skúsenosti a odbornosť, predchádzajúce výsledky, koordinácia, dialóg a rýchlosť, sa musí jedným z dôležitých kritérií výberu partnerov stať aj nákladová efektívnosť; víta skutočnosť, že ECHO v súčasnosti pracuje na vývoji systému informácií o komparatívnych nákladoch (tzv. náklady pre výsledky) založeného na porovnateľných jednotkových nákladoch; zdôrazňuje, že je dôležité používať informácie, ktoré ponúka tento nástroj, na analýzu nákladovej efektívnosti navrhovaných projektov;
36.
poukazuje na časté navyšovanie rozpočtu GR ECHO či už prostredníctvom použitia rezervy na núdzovú pomoc, alebo prostredníctvom presunov z iných rozpočtových riadkov okruhu Vonkajšia pomoc v rámci ERF; tieto navyšovania rozpočtu považuje za štrukturálny problém; zdôrazňuje nevyhnutnosť zostaviť realistický rozpočet, v rámci ktorého sa prostriedky pridelia na pomoc pri prírodných katastrofách alebo na humanitárne činnosti na základe overených skúseností s výdavkami v predchádzajúcich rokoch;
37.
zdôrazňuje, že Európska únia musí vzhľadom na zvýšenie počtu veľkých prírodných katastrof posilniť svoju schopnosť reagovať; v tejto súvislosti pripomína, že Parlament sa už niekoľko rokov zasadzuje za realistickejší rozpočet na humanitárnu pomoc s cieľom zabrániť neustále nedostatočnému financovaniu príslušných rozpočtových riadkov a môcť zabezpečiť finančný manévrovací priestor v priebehu celého rozpočtového roka, ako aj zachovať súvislú rovnováhu medzi financovaním krokov smerujúcich k predchádzaniu humanitárnym katastrofám a krokov zabezpečujúcich rýchle reakcie na núdzové situácie, či už prírodného rázu alebo spôsobené človekom;
38.
víta nedávne oznámenie Komisie o viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, v ktorom sa navrhuje zvýšenie rozpočtu na nástroj humanitárnej pomoci o 6,4 miliardy EUR počas tohto obdobia (t. j. ročne v priemere 915 mil. EUR oproti 813 mil. EUR v rokoch 2007 – 2013); s uspokojením tiež berie na vedomie zvýšenie rezervy na núdzovú pomoc počas toho istého obdobia na 2,5 miliardy EUR a návrh na presun nevyužitých prostriedkov z rezervy do ďalšieho roka a žiada Komisiu, aby sa tieto prostriedky naďalej vyčleňovali na núdzové humanitárne potreby;
39.
žiada, aby sa z rozpočtu EÚ podporovali opatrenia na predvídanie katastrof, prípravu na ne, predchádzanie katastrofám a rýchlejšiu reakciu na ne, ako aj opatrenia, ktoré umožnia pružnejšie vykonávanie činností v oblasti rozvoja ako prostriedku na prekonávanie krízových situácií; vyjadruje poľutovanie nad tým, že konkrétny pokrok týkajúci sa prepojenia medzi núdzovou pomocou, obnovou a rozvojom je naďalej obmedzený, a to aj napriek mnohým politickým záväzkom prijatým v posledných rokoch;
40.
preto žiada, aby sa vyčlenilo viac prostriedkov na zabezpečenie kontinuity pomoci počas prechodnej fázy od núdzovej pomoci k rozvoju a aby sa tieto prostriedky lepšie spravovali, a takisto aby sa venovala pozornosť dosiahnutiu väčšej pružnosti a komplementárnosti existujúcich finančných mechanizmov, a to najmä v kontexte dokumentov o stratégii krajiny/regiónu Európskeho rozvojového fondu a nástroja financovania rozvojovej spolupráce; vyzýva na osobitnú starostlivosť o deti, ale aj budúce matky a matky s malými deťmi, pokiaľ ide o zabezpečenie jedla, šatstva, evakuácie a prepravy, ako aj zdravotníckych zariadení, a to s cieľom predchádzať nechceným tehotenstvám a pohlavným chorobám, čo sú prioritné oblasti v rámci súčasných finančných mechanizmov;
41.
odporúča, aby sa táto prechodná fáza obnovy medzi núdzovou pomocou a rozvojom zameriavala predovšetkým na budovanie kapacít miestnych inštitúcií a vysokú úroveň zapojenia miestnych mimovládnych organizácií a združení do fáz plánovania a vykonávania s cieľom položiť základy pre kvalitné a účinné programy ľudského rozvoja a uľahčiť ich vykonávanie;
42.
domnieva sa, že viditeľnosť činností financovaných GR ECHO je uspokojivá; uznáva význam opatrení na zabezpečenie viditeľnosti, pokiaľ ide o zodpovednosť a pomoc pri znižovaní rizika dvojitého financovania; zdôrazňuje, že by sa to nemalo stať prostriedkom propagácie značiek v humanitárnych agentúrach a nemalo by sa zmeniť na boj o zviditeľnenie na úkor plnenia reálnych potrieb príjemcov pomoci;
43.
domnieva sa, že neustále významnejšia úloha, ktorú zohrávajú konzorciá, môže mať pozitívne účinky v oblasti posilnenia humanitárnej reakcie a zlepšenia koordinácie; vyzýva Komisiu, aby poskytla jasnejšie usmernenia s cieľom zaručiť transparentnosť a zabezpečiť, aby existencia konzorcií nemala negatívny dosah na rozmanitosť v radoch MVO, najmä malých a stredných organizácií;
Potreba udržateľnosti, súdržnosti a doplnkovosti
44.
poukazuje na význam prepojenia pomoci s obnovou a rozvojom (LRRD) pre posilnenie väzieb medzi pomocou, obnovou a rozvojom a pre zabezpečenie hladkého prechodu z humanitárnej na rozvojovú pomoc; zdôrazňuje, že je potrebné vykonať ešte množstvo práce, aby sa zlepšila koordinácia, účinnosť, efektívnosť a konzistentnosť LRRD;
45.
víta skutočnosť, že GR ECHO podporuje znižovanie rizík katastrof (ZRK) prostredníctvom programu DIPECHO a ako neoddeliteľnú súčasť humanitárnych činností;
46.
vyzýva GR ECHO, aby sa zameralo viac na udržateľnosť humanitárnych činností; naliehavo vyzýva GR ECHO a ostatné príslušné útvary Komisie, aby kládli väčší dôraz na ZRK a pripravenosť na katastrofy, aby posilnili odolnosť ohrozeného obyvateľstva prostredníctvom budovania kapacít, odbornej prípravy a opatrení zameraných na informovanosť verejnosti, a aby vytvorili účinné systémy včasného varovania v krajinách, v ktorých môže dôjsť ku katastrofe alebo ktoré postihla kríza, s cieľom umožniť týmto krajinám primerane reagovať;
47.
domnieva sa, že kultúrne povedomie a vedomosti o jednotlivých kultúrach sú kľúčovým faktorom poskytovania účinnej humanitárnej pomoci; zdôrazňuje napríklad to, že výrobky dodávané v rámci humanitárnych akcií musia byť pre miestne obyvateľstvo vhodné a prijateľné;
48.
vyzýva GR ECHO, aby dôkladne posúdilo možné negatívne účinky humanitárnej pomoci; poukazuje napríklad na to, že pridaná hodnota potravinovej pomoci môže odradiť miestnych výrobcov potravín, negatívne ovplyvniť miestne trhy, a tým z dlhodobého hľadiska ohroziť potravinovú bezpečnosť;
49.
naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaručila lepšiu súdržnosť a doplnkovosť medzi humanitárnou pomocou a rozvojovou pomocou tak na politickej úrovni, ako aj v praxi;
50.
domnieva sa, že súčasná vážna potravinová kríza v Africkom rohu je tiež tragickým následkom nedostatočnej súdržnosti a doplnkovosti medzinárodnej humanitárnej a rozvojovej pomoci; poukazuje na to, že na rozdiel od prírodných katastrof ide v tomto prípade o postupne sa rozvíjajúcu krízu, z ktorej sa postupne stala humanitárna katastrofa; pripomína, že suchá a nedostatok potravín v Africkom rohu sú nanešťastie trvalého charakteru; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tejto skutočnosti a značnému objemu rozvojovej pomoci, ktorá bola regiónu poskytnutá v posledných desaťročiach, nie sú viditeľné žiadne výsledky, pokiaľ ide o zvýšenie sebestačnosti miestnych poľnohospodárov, a tým aj o zaistenie udržateľnosti;
Haiti a Pakistan
51.
vyjadruje poľutovanie nad tým, že rok 2010 bude navždy rokom dvoch nesmiernych katastrof: ničivého zemetrasenia na Haiti, po ktorom vypukla epidémia cholery, a nevídane obrovských záplav v Pakistane;
52.
konštatuje, že ECHO v roku 2010 vyčlenilo 122 miliónov EUR pre Haiti a 150 miliónov EUR pre Pakistan a že rozpočtové prostriedky, ktoré v rámci humanitárnej pomoci pridelilo ECHO Pakistanu, predstavovali dosiaľ najväčšiu intervenciu vykonanú v priebehu jedného roka;
53.
uznáva, že rozsah katastrof a s tým spojené ťažkosti vrátane fyzického prístupu a bezpečnostných problémov spôsobili, že podmienky boli mimoriadne komplikované; poukazuje na to, že v obidvoch prípadoch sa vyskytli podobné problémy;
54.
poukazuje na to, že účinná medzinárodná koordinácia je hlavným predpokladom efektívnej a účinnej humanitárnej pomoci, berie na vedomie pridanú hodnotu, ako aj potrebu realizácie operácií pod záštitou úradu OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) počas operácií humanitárnej pomoci;
55.
konštatuje, že Komisia poskytuje úradu OCHA značnú podporu; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že skúsenosti na Haiti a v Pakistane vyzdvihli súčasnú nedostatočnú schopnosť koordinácie v rámci OCHA; zdôrazňuje, že schopnosť úradu OCHA plniť koordinačnú funkciu obmedzovali malé kapacity, nedostatočné posúdenie potrieb a len čiastočne funkčné elektronické nástroje, ktoré sú potrebné na spracovanie informácií;
56.
konštatuje, že Komisia poskytla OSN v jej úsilí o vývoj a realizáciu tzv. systému zoskupenia značnú podporu; zdôrazňuje, že obidve katastrofy poukázali na to, že zlepšenie jeho účinnosti, efektívnosti a koordinácie, ako aj posilnenie angažovanosti a zodpovednosti si vyžaduje ešte veľa úsilia;
57.
poukazuje na to, že Komisia neposkytla spravodajcovi Parlamentu záverečné opisné ani finančné správy partnerov ECHO o realizácii humanitárnych činností po katastrofách na Haiti a v Pakistane v roku 2010, pričom ako dôvod uviedla, že sa v nich nachádzajú citlivé informácie o partneroch ECHO; zdôrazňuje, že Parlament musí mať prístup k takýmto správam alebo aspoň k základným údajom o efektívnosti a účinnosti realizácie činností, aby mohol posúdiť s nimi spojené riadne finančné hospodárenie;
58.
poukazuje na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu vyšle na Haiti delegáciu s cieľom preskúmať problémy zistené v súvislosti s pomocou pridelenou Haiti;
59.
vyzýva Komisiu, aby o záležitostiach týkajúcich sa OSN diskutovala s príslušnými orgánmi OSN;
o
o o
60.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
