A6-0503/2007
11.12.2007
SPRÁVA
o stratégii EÚ pre Strednú Áziu
(2007/2102(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajca:
Cem Özdemir
PE 390.404v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
STANOVISKO Výboru pre rozvoj ...............................................................................21
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod .............................................25
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................30
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o stratégii EÚ pre Strednú Áziu
( 2007/2102(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Strednej Ázii, najmä uznesenie z 26. októbra 2006 o Uzbekistane
Ú. v.
EÚ C 313 E, 20.12.2006, s.
466. , 12. mája 2005 o Kirgizsku
Ú. v.
EÚ C 92 E, 20.4.2006, s.
390. a 16. marca 2006 o Kazachstane
Ú. v.
EÚ C 291 E, 30.11.2006, s.
416. ,
– so zreteľom na dohody o partnerstve a spolupráci uzavreté medzi EÚ a Uzbekistanom, Kirgizskou republikou a Kazachstanom, ktoré sú v platnosti od roku 1999, na dočasnú dohodu o obchode a obchodných záležitostiach medzi EÚ a Tadžikistanom
Ú. v.
EÚ L 340, 16.11.2004, s.
2. podpísanú 11. októbra 2004, na dohodu o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Tadžikistanom, ktorá ešte nebola ratifikovaná, a na návrh Komisie týkajúci sa dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi EÚ a Turkménskom,
– so zreteľom na doložky o ľudských právach v týchto dohodách,
– so zreteľom na záväzok EÚ podporovať dosiahnutie rozvojových cieľov milénia OSN (RCM) a záväzok týkajúci sa Európskeho konsenzu o rozvoji,
– so zreteľom na prijatie stratégie EÚ pre nové partnerstvo so Strednou Áziou Európskou radou z 21. a 22. júna 2007,
– so zreteľom na akčný plán EÚ pre energetickú politiku pre Európu (marec 2007) a na energetickú spoluprácu medzi EÚ, štátmi na pobreží Čierneho a Kaspického mora a ich susedmi,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 26. septembra 2007 o smerovaní k spoločnej európskej zahraničnej politike v oblasti energie
Prijaté texty , P6_TA(2007)0413 . ,
– so zreteľom na Bakuskú iniciatívu pre rozvoj spolupráce v oblasti energetiky a dopravy medzi EÚ a čiernomorskými a kaspickými krajinami,
– so zreteľom na memorandá o porozumení uzavreté medzi Azerbajdžanom a Kazachstanom v rámci rozvoja zahraničnej politiky, ktorá by slúžila energetickým záujmom Európy,
– so zreteľom na príslušné závery Rady vrátane záverov o Uzbekistane z 23. mája, 13. júna, 18. júla, 3. októbra a 14. novembra 2005, 13. novembra 2006 a 5. marca, 14. mája a 15. októbra 2007 a na závery o Strednej Ázii z 23. apríla 2007,
– so zreteľom na sankcie uložené Uzbekistanu zo strany EÚ po masakri v Andidžane, ktoré boli neustále predlžované, a na čiastočné pozastavenie sankcií týkajúcich sa víz v máji 2007 a ich podmienečné pozastavenie na obdobie 6 mesiacov v októbri 2007,
– so zreteľom na Európsku iniciatívu pre demokraciu a ľudské práva, ktorá bola spustená v roku 2003 a ktorej cieľom je presadzovať ľudské práva a podporovať trestnoprávnu reformu, demokraciu, dobré riadenie, slobodu médií, právny štát, bezpečnostné štruktúry (políciu/ozbrojené sily) a predchádzanie konfliktom,
– so zreteľom na stretnutie trojky ministrov zahraničných vecí so zástupcami krajín Strednej Ázie, ktoré sa uskutočnilo v Berlíne 30. júna 2007 za prítomnosti osobitného splnomocnenca EÚ Morela a predsedu portugalskej vlády,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre medzinárodný obchod ( A6–0503/2007 ),
A. keďže päť krajín, spoločne ďalej nazývaných Stredná Ázia (Kazachstan, Kirgizská republika, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan), leží na kľúčovom priesečníku medzi Európou a Áziou a keďže tieto krajiny historicky a tradične predstavujú dôležitý stretávací a tranzitný bod medzi týmito dvoma kontinentmi,
B. keďže EÚ trvá na tom, že je potrebný pokrok smerom k väčšej stabilite a zvyšujúcej sa úrovni hospodárskeho, demokratického a ľudského rozvoja a bezpečnosti obyvateľov celej Strednej Ázie a má jasný záujem na tom, aby tento pokrok nastal; a keďže musí vždy dodržiavať svoj záväzok začleniť ľudské práva do všetkých dohôd s tretími krajinami a presadzovať demokraciu prostredníctvom koherentných politík a prostriedkov, ktoré sú na to najvhodnejšie; keďže týmto sa zabezpečí jej dôveryhodnosť a napokon to prispeje k tomu, že sa stane ešte efektívnejším činiteľom pôsobiacim v tomto regióne, ako aj v jeho okolí,
C. keďže stabilita v Strednej Ázii je celosvetovým záujmom, pretože vážna a dlhotrvajúca nestabilita v jednej z piatich krajín regiónu by mohla mať katastrofálne následky pre celú oblasť a mohla by mnohorakým spôsobom ovplyvniť aj EÚ a jej členské štáty,
D. uvedomujúc si riziká vyplývajúce zo závislosti od dovozu z nestabilných regiónov a od nestabilných dodávateľov a z potreby zabezpečiť spoľahlivé, prístupné a reálne toky energie,
E. keďže Európska únia má záujem na bezpečnosti a stabilite, ako aj dodržiavaní ľudských práv a zásad právneho štátu v krajinách Strednej Ázie, pretože strategický, politický a hospodársky rozvoj, ale aj stále náročnejšie nadregionálne výzvy v Strednej Ázii priamo alebo nepriamo ovplyvňujú aj záujmy Európskej únie, keďže krajiny Strednej Ázie môžu vďaka značným energetickým zdrojom a diverzifikácii obchodných partnerov a zásobovacích trás, o ktorú sa usilujú, prispieť k pokrytiu potrieb Európskej únie v oblasti energetickej bezpečnosti a zásobovania energiou,
F. keďže na jednej strane je dobrý dôvod na spoluprácu medzi krajinami tohto regiónu, ale na druhej strane existuje silný odpor a úsilie zamerané proti takejto myšlienke, v neposlednom rade zo strany vlády centrálne situovaného, a ďaleko najľudnatejšieho, Uzbekistanu,
G. keďže izolacionizmus zvyčajne pramení z úzkostlivej snahy o udržanie vnútornej kontroly – extrémnymi príkladmi sú Turkménsko a Uzbekistan – a keďže takouto úzkostlivou snahou sa vyznačujú režimy, ktoré vykazujú malý záujem o hľadanie všeľudovej zhody, na ktorej by mala byť založená ich vláda,
H. keďže päť stredoázijských republík prijíma oficiálnu rozvojovú pomoc, čo znamená, že pomoc EÚ týmto krajinám sa považuje za rozvojovú pomoc,
I. keďže na základe záujmov EÚ v oblasti bezpečnostnej politiky a ďalších záujmov, ako aj z jej hodnôt a podpory rozvojových cieľov milénia vyplýva, že ústrednými motívmi prístupu EÚ k Strednej Ázii sa musia stať útrapy a nedostatok príležitostí, ktorým čelí mnoho obyvateľov tohto miestami veľmi chudobného regiónu, hrozby pre bezpečnosť obyvateľov, ktoré sčasti súvisia aj s bezpečnostnými problémami v susedných krajinách, ako je Afganistan, a riziká destabilizácie a konfliktu,
J. keďže prvoradým cieľom rozvojovej spolupráce EÚ je odstránenie chudoby v kontexte trvalo udržateľného rozvoja vrátane plnenia rozvojových cieľov milénia,
K. keďže pomoc EÚ tomuto regiónu vo veľkej miere nadobudla formu technickej pomoci, ktorá sa realizuje prostredníctvom programu TACIS, a keďže hodnotenia jeho účinnosti sa rôznia,
L. keďže v zmysle článku 25 Všeobecnej deklarácie ľudských práv je právo na zdravotnú starostlivosť ľudským právom a keďže všeobecný prístup k zdravotnej starostlivosti je nevyhnutný na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia; keďže zdravotné podmienky v stredoázijských republikách sa po rozpade Sovietskeho zväzu zhoršili a zdravotné systémy sú v kríze; keďže potenciálne účinky prieniku epidémií, ako sú HIV/AIDS a tuberkulóza rezistentná voči liekom, predstavujú dlhodobú hrozbu pre EÚ; keďže počas krízy týkajúcej sa vtáčej chrípky sa prejavila schopnosť rýchleho šírenia infekčných chorôb po Európe; keďže spoločenské dôsledky zdravotných kríz v rôznych krajinách ohrozujú ich celkovú stabilitu i perspektívy rozvoja a majú dosah na európsku bezpečnosť,
M. keďže energia a voda sú pre bezpečnosť obyvateľov a vzťahy medzi štátmi v tomto regióne, najmä v súvislosti s Kirgizskou republikou, Tadžikistanom a Uzbekistanom, kľúčovými otázkami a keďže zmiernenie chudoby má naďalej kľúčový význam pre zníženie miery spoločenskej nestability,
N. keďže EÚ má záujem o dovoz väčšieho množstva ropy a plynu zo Strednej Ázie, pokiaľ možno prostredníctvom nových prepravných ciest, a o ustanovenie jasného a transparentného rámca na výrobu a prepravu energie; a keďže krajiny, ktoré sú v tejto súvislosti dôležité, sú Kazachstan a Turkménsko,
O. keďže krajiny Strednej Ázie sú v rozličnej miere bohaté na ropu, plyn, nerasty a na zdroje vodnej energie, keďže využívanie týchto zdrojov by malo výrazne podporiť hospodársky a sociálny rozvoj; keďže v nepriaznivých podmienkach by sa mohli objaviť nežiaduce vedľajšie účinky, ako je napríklad vážne zhoršenie životného prostredia, znížená konkurencieschopnosť iných hospodárskych odvetví, obrovské majetkové rozdiely a zvýšené politické a sociálne napätie, a mohli by dokonca prevážiť nad pozitívnou stránkou (tzv. kliatba prírodných zdrojov),
P. keďže 10. októbra 2007 sa zástupcovia Ukrajiny, Poľska, Azerbajdžanu a Gruzínska stretli v Litve, aby rokovali o novej ropovodnej sieti, určenej na prepravu ropy z oblasti Kaspického mora cez Baku a Odesu do poľského prístavu Gdansk,
Q. keďže Rusko a Čína sa snažili rozšíriť svoje sféry vplyvu v Strednej Ázii založením Šanghajskej päťky v roku 1996, v ktorej sa Čína, Rusko, Kirgizsko, Kazachstan a Tadžikistan spojili do spoločného fóra pri riešení cezhraničných záležitostí a ktorá sa v roku 2001 stala Šanghajskou organizáciou spolupráce; ktorá je dnes najväčšou regionálnou organizáciou Strednej Ázie a v súčasnosti do nej patria aj Uzbekistan ako plnoprávny člen a Pakistan, India, Irán a Mongolsko ako pozorovatelia,
R. keďže množstvo rôznych krajín malo v minulosti alebo nedávno v regióne svoje oprávnené záujmy; keďže nie všetky členské štáty majú v tomto regióne svoje veľvyslanectvá a keďže často chýba medzi členskými štátmi v súvislosti s týmto regiónom koordinácia,
S. keďže odsunom personálu a materiálu z leteckej základne Karši-Chanabad (K2) v Uzbekistane 21. novembra 2005 sa obmedzil počet vojenských zariadení USA v Strednej Ázii na jednu základňu v Manase, v blízkosti kirgizského hlavného mesta Biškek,
T. keďže politické, hospodárske, sociálne a iné podmienky sa medzi štátmi Strednej Ázie, a v niektorých prípadoch aj v rámci jednotlivých štátov, veľmi líšia, a keďže pre EÚ je preto absolútne nevyhnutné primerane diferencovať svoju politiku,
U. keďže krajiny Strednej Ázie sú veľmi mladými štátmi a keďže ich štátotvorné úsilie a úsilie o politickú a hospodársku transformáciu ich zaviedlo rôznymi smermi, pričom sa nerovnako vzdialili od bývalého sovietskeho systému; keďže riešenie otázok riadenia má naďalej kľúčový význam, v prípade mnohých štátov z dôvodu stability a bezpečnosti a v prípade všetkých štátov z dôvodu politického, spoločenského a hospodárskeho rozvoja,
V. keďže jedným so záujmov EÚ je zastavenie toku pašovaných drog prichádzajúcich zo Strednej Ázie alebo prechádzajúcich cez ňu, boj proti organizovanému zločinu vrátane obchodovania s ľuďmi a zabránenie vzostupu terorizmu; keďže v niektorých prípadoch sa „boj proti terorizmu“ využíva ako zásterka na represívne opatrenia voči kritikom vlády, ochrancom ľudských práv, náboženským hnutiam a bežným podnikateľom; keďže je dôvod domnievať sa, že takéto osoby boli tiež v centre záujmu v rámci bezpečnostnej spolupráce Uzbekistanu so susednými krajinami; keďže je známe, že existuje migrácia detskej pracovnej sily, čo si vyžaduje nové formy medzinárodného a sociálneho partnerstva so zapojením všetkých zainteresovaných strán do komplexného vyriešenia problému,
W. keďže situácia v oblasti ľudských práv je v jednotlivých stredoázijských republikách odlišná a celkovo výrazne zaostáva za kritériami, ktoré stanovila Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), a keďže najmä v Uzbekistane a Turkménsku sa systematicky porušujú základné práva a chýba tam akýkoľvek pokrok v oblasti demokracie a plurality,
X. keďže v stredoázijských republikách sa ešte neuskutočnili také prezidentské alebo parlamentné voľby, ktoré by Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (ODIHR) vyhodnotil ako úplne slobodné a regulárne,
Y. keďže všetkých päť štátov Strednej Ázie je členmi organizácie OBSE a v jej rámci prijalo rozsiahle záväzky týkajúce sa základných slobôd, demokracie, dodržiavania ľudských práv a právneho štátu; keďže dodržiavanie uvedených záväzkov je v týchto štátoch na rôznej úrovni,
Z keďže Kazachstan je v porovnaní s väčšinou ostatných štátov v regióne vnímaný v pozitívnejšom svetle; keďže posledné parlamentné voľby, ktoré sa konali v Kazachstane 18. augusta 2007, sú dôkazom, že napriek istým zlepšeniam krajina ešte stále plne nedodržiava svoje záväzky, ani nepostupuje v súlade s normami OBSE ani ďalšími medzinárodnými normami pre demokratické voľby;
Aa. keďže vo väčšine stredoázijských krajín je občianska spoločnosť aktívna najmä v rámci siete miestnych mimovládnych organizácií a združení, ktoré treba chrániť a ceniť si ako prejav ochoty občanov zapájať sa do demokratizačného a spoločenského procesu svojich krajín,
Ab. keďže politický, hospodársky a spoločenský pokrok možno v regióne účinne dosiahnuť zriadením skutočne nezávislého súdnictva a skutočným bojom proti prebujnenej korupcii,
Ac. keďže jedným z princípov, na ktorých je založená EÚ, je ochrana základných práv a slobôd vrátane slobody prejavu a ochrany aktivistov v oblasti ľudských práv,
Ad. keďže prípady rozsiahlych represií, korupcie a vykorisťovania a popieranie základných ľudských práv a príležitostí na zlepšenie života obyvateľov spolu s neexistenciou oficiálnych prostriedkov na vyjadrenie nespokojnosti a zapojenie sa do politických procesov zvyšujú riziko rastu extrémizmu a terorizmu,
Ae. keďže vo väčšine stredoázijských krajín dochádza k porušovaniu ľudských práv, neexistuje náležitý systém súdnictva, na opozičné strany a nezávislé organizácie občianskej spoločnosti sa uvaľujú obmedzenia a chýba sloboda médií,
Af. keďže EÚ po masakri v Andidžane v máji 2005 zaviedla voči Uzbekistanu sankcie, ale vláda Uzbekistanu stále blokuje nezávislé medzinárodné vyšetrovanie týchto udalostí a pokračuje vo svojej represívnej politike vrátane prenasledovania obrancov ľudských práv; keďže v októbri 2007 sa Rada napriek tomu rozhodla zrušiť na šesť mesiacov zákaz vydávania víz ôsmim osobám, ktoré boli priamo zodpovedné za nevyberané použitie sily v Andidžane; keďže Rada sa týmto zrušením zákazu snaží podnietiť uzbecké úrady k zmene politiky a keďže zákaz sa automaticky obnoví v [apríli/máji] 2008, ak nebudú splnené kritériá prijaté v rámci rozhodnutia Rady,
Ag. keďže existuje výrazný záujem o spoluprácu s EÚ v tomto regióne v oblasti vedy, zdravotníctva a vzdelávania a keďže takáto spolupráca môže prispieť k posilneniu kontaktov s občianskou spoločnosťou a k šíreniu európskych hodnôt demokracie, právneho štátu a ľudských práv,
Ah. keďže Mongolsko a Afganistan majú rôzne spoločné črty s piatimi hlavnými štátmi Strednej Ázie, strategické dokumenty Rady sa však na ne nezameriavajú a vzťahujú sa na ne iné nástroje EÚ,
Ai. keďže blízkosť regiónu k Afganistanu urobila z určitých krajín cenných partnerov boji proti terorizmu; keďže členské štáty EÚ používajú tiež letiská a vzdušný priestor tohto regiónu; keďže činnosť EÚ zameraná na podporu ľudských práv všeobecne v Strednej Ázii a konkrétne v určitých krajinách je neuspokojivo slabá,
Aj. keďže Stredná Ázia je tranzitnou cestou, po ktorej sa prevažne na ruské trhy prepravuje až 30 % heroínu z Afganistanu, čo vedie k organizovanému zločinu a korupcii spojeným s pašovaním drog, ako aj k závislostiam a súvisiacim zdravotným a spoločenským problémom so závažnými dôsledkami na stabilitu v regióne,
Ak. keďže Mongolsko má podobný profil ako republiky Strednej Ázie a jeho historické, kultúrne a hospodárske črty, ako aj environmentálne a energetické politiky sa musia v rámci stratégie EÚ pre Strednú Áziu posudzovať konzistentným spôsobom,
1. víta výraznejšie zameranie EÚ na Strednú Áziu, ktorého najjasnejším vyjadrením je prijatie stratégie pre Strednú Áziu; poukazuje však na pomalosť pri realizácii projektov pre daných päť krajín regiónu;
2. je presvedčený, že kým hodnoty, ktoré musí EÚ presadzovať, zostávajú vždy rovnaké, záujmy EÚ a prevládajúce podmienky a príležitosti v piatich krajinách regiónu sa výrazne líšia;
3. žiada vymedzenie jasných cieľov a priorít pre vzťahy EÚ s každou z týchto piatich krajín pričom vychádza zo všeobecnej analýzy regiónu a všeobecného zoznamu politických cieľov EÚ, ktoré obsahuje prijatá stratégia EÚ;
4. zdôrazňuje, aké je dôležité, aby EÚ v tomto regióne presadzovala spravodlivý a trvalo udržateľný hospodársky rozvoj, podporovala miestne iniciatívy hospodárskeho rozvoja a reformy obchodného regulačného rámca, ako aj odstránenie chudoby v kontexte trvalo udržateľného rozvoja; vzhľadom na výzvy, ktoré predstavuje terorizmus, zdôrazňuje, že posilnenie spolupráce v oblasti bezpečnosti je dôležité, ale že každý spôsob boja proti radikalizmu a extrémizmu, pri ktorom nie sú bezpečnostné potreby vyvážené ľudskými právami a dobrou správou, je odsúdený na zlyhanie; víta posilnenie politického dialógu so stredoázijskými krajinami; ďalej vyzýva Radu a Komisiu, aby podporovali dobrú správu, ľudské práva, demokraciu a vzdelávanie a aby porozmýšľali o spolupráci so všetkými typmi náboženských komunít; a vyzýva Radu a Komisiu, aby zabezpečili, že k ľudským právam bude EÚ pristupovať rovnako robustne ako k energetike, bezpečnosti a obchodu;
5. je presvedčený, že určité otázky je možné efektívne riešiť jedine prostredníctvom regionálneho prístupu vedúceho k regionálnym riešeniam (napr. boj proti terorizmu, eliminácia obchodovania s ľuďmi, boj proti drogám, správa vôd), ktorý si vyžaduje posilnenú regionálnu spoluprácu; nalieha preto na inštitúcie EÚ, aby tam kde to bude potrebné poskytli technickú pomoc, predovšetkým šírením know-how, ako aj v úlohe sprostredkovateľa pri posilňovaní dialógu medzi krajinami Strednej Ázie; upozorňuje však na to, že krajiny Strednej Ázie sa nachádzajú na rôznych stupňoch rozvoja a vyznačujú sa veľkými rozdielmi v politickej, hospodárskej a kultúrnej oblasti; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že Komisia a Rada sa pri plánovaní budúceho partnerstva a spolupráce usilujú použiť postupy, ktoré sú špecifické pre jednotlivé krajiny a zároveň postupy regionálne;
6. žiada, aby sa politika EÚ v súvislosti s prístupom ku krajinám tohto regiónu diferencovala najmä podľa situácie v oblasti ľudských práv v každej z týchto krajín, dodržiavania záväzkov OBSE vládami týchto krajín, ich rozvojových potrieb a záväzkov jednotlivých vlád týkajúcich sa zvýšenia blahobytu svojich občanov, aktuálneho a potenciálneho významu týchto krajín ako partnerov EÚ v oblasti obchodu, energetickej spolupráce a ďalších oblastiach a v dialógu o medzinárodných otázkach, a tiež podľa vyhliadok na úspech opatrení EÚ vrátane rôznych foriem pomoci;
7. zdôrazňuje, aká dôležitá je cezhraničná spolupráca, predovšetkým z hľadiska porozumenia, že spoločné úsilie v boji proti obchodovaniu s ľuďmi a drogami bude vďaka nej oveľa účinnejšie; nalieha preto na inštitúcie EÚ, aby tam kde to bude potrebné poskytli technickú pomoc, a to najmä šírením know-how, ako aj v úlohe sprostredkovateľa pri posilňovaní dialógu medzi krajinami Strednej Ázie;
8. zdôrazňuje, že politika EÚ v Strednej Ázii musí byť konzistentná, a pripomína preto, že stratégia musí byť v súlade s Európskym konsenzom o rozvoji
Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus“ – Európsky konsenzus o rozvoji (Ú. v.
EÚ C 46, 24.2.2006, s.
1). ; zdôrazňuje tiež, že je potrebné, aby všetka pomoc poskytovaná v rámci Nástroja rozvojovej spolupráce
Nariadenie (ES) č. 1905/2006 Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006
ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (Ú. v.
EÚ L 378, 27.12.2006, s.
41).
(DCI) bola v súlade s jeho všeobecnými cieľmi, ktorými sú odstránenie chudoby a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia (RCM);
9. konštatuje, že odstránenie chudoby je uvedené ako hlavná priorita bilaterálnej pomoci Európskeho spoločenstva na obdobie rokov 2007 – 2013 v prílohe stratégie; vyzýva Komisiu, aby Parlamentu poskytovala pravidelné a podrobné informácie o tom, ako bude bilaterálna a regionálna pomoc súvisieť s dosahovaním jednotlivých RCM, a o plánovanom rozpočte pre odvetvia zdravotníctva a základného vzdelávania;
10. zdôrazňuje, že reformy sociálnej sféry, zdravotníctva, potravinovej bezpečnosti, ale aj boj proti korupcii a orientácia na trvalo udržateľný a spravodlivý hospodársky rozvoj sú kľúčovými prvkami zabezpečenia dlhodobej stability, bezpečnosti a prosperity v krajinách Strednej Ázie; zastáva preto názor, že proces hodnotenia potrieb na vnútroštátnej a regionálnej úrovni poskytuje EÚ jednoznačnú príležitosť zviditeľniť sa a získať dôveryhodnosť v otvorenom dialógu so všetkými zúčastnenými stranami vrátane občianskej spoločnosti, parlamentov a miestnych orgánov;
11. domnieva sa, že členstvo vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO) je významným úspechom, ktorý prispieva k hospodárskej stabilite tohto regiónu, ale že tento cieľ možno dosiahnuť len rešpektovaním medzinárodných noriem pre zahraničné investície a prostredníctvom nezávislého súdnictva;
12. vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali všetky vhodné opatrenia, ktoré by umožnili hlbšiu integráciu Strednej Ázie do svetového obchodného a hospodárskeho systému, najmä prijatím štyroch štátov tohto regiónu, ktoré zatiaľ nie sú jej členmi, do Svetovej obchodnej organizácie (WTO);
13. nazdáva sa, že pre hospodársky rozvoj krajín tohto regiónu je nevyhnutná dôkladná reforma systému bankovníctva a poisťovníctva, vytvorenie účinného systému mikroúverov, lepšia regulácia a kontrola bankovej činnosti, privatizácia štátnych bánk a vytvorenie vnútroštátnych finančných trhov, na ktorých by jestvovala skutočná hospodárska súťaž a boli by otvorené zahraničným bankám;
14. víta nedávne rozhodnutie, ktorým Rada oprávnila Európsku investičnú banku (EIB), aby v spolupráci s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá už v regióne pôsobí, rozšírila svoju úverovú podporu aj na Strednú Áziu;
15. vyzýva Komisiu, aby s cieľom urýchlenia realizácie týchto projektov jednotne mobilizovala všetky nástroje, ktoré má k dispozícii, počnúc politickým dialógom a politikami Spoločenstva (najmä v oblasti obchodu, rozvoja, hospodárskej súťaže, výskumu a životného prostredia), až po granty a pôžičky vrátane tých, ktoré udelila EIB, EBOR a ďalšie medzinárodné finančné inštitúcie;
16. povzbudzuje štáty regiónu k tomu, aby zabezpečili lepšiu ochranu priamych zahraničných investícií;
17. vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali všetky možné opatrenia na uľahčenie využívania systému všeobecných preferencií zo strany štátov Strednej Ázie a podporu rozvoja obchodu v rámci regiónu;
18. žiada Komisiu a Radu, aby štátom tohto regiónu poskytli kvalifikovanú technickú ekonomicko-administratívnu pomoc, ktorá by im umožnila posilniť miestne štruktúry verejnej správy, vytvoriť efektívnejšie a rôznorodejšie hospodárske prostredie a lepšie preniknúť so svojimi výrobkami na zahraničné trhy, najmä na trh EÚ;
19. domnieva sa, že stratégia nie je dostatočne ambiciózna pokiaľ ide o dvojstrannú spoluprácu v oblasti ľudských práv, právneho štátu, dobrého riadenia a demokratizácie;
20. domnieva sa, že pri posudzovaní situácie v oblasti ľudských práv má EÚ venovať osobitnú pozornosť existencii (alebo neexistencii) vierohodného záväzku príslušnej vlády týkajúceho sa zlepšenia tohto stavu a mala by sa zameriavať na dokázateľný pokrok, podmienky pre ochrancov ľudských práv a úroveň spolupráce s osobitnými spravodajcami a mechanizmami OSN, ako aj s ďalšími príslušnými medzinárodnými subjektmi;
21. v tejto súvislosti vyzýva Radu a Komisiu, aby udržiavali stabilnú a jednotnú líniu v otázkach ľudských práv a aby tak ako v ostatných oblastiach stanovili na základe konzultácií s partnerskými krajinami Strednej Ázie pre tieto oblasti jasné referenčné hodnoty, ukazovatele a ciele s cieľom začleniť demokraciu, dobrú správu, právny štát a ľudské práva ako neoddeliteľné súčasti do stratégie pre Strednú Áziu; vyzýva Radu a Komisiu, aby venovali osobitnú pozornosť prepusteniu politických väzňov a nezávislosti médií;
22. odsudzuje prenasledovanie ochrancov ľudských práv v Uzbekistane a Turkménsku; vyzýva Radu a Komisiu, aby vyvinuli všetko úsilie na ochranu ich činnosti a fyzickej integrity a vyzýva príslušné vlády, aby okamžite prepustili všetkých ochrancov ľudských práv uväznených alebo nútene zadržiavaných v psychiatrických liečebňach alebo z politických dôvodov;
23. zdôrazňuje, že kontakty EÚ s bezpečnostnými štruktúrami vysoko represívnych štátov alebo podpora bezpečnostnej spolupráce s takýmito štátmi sa má minimalizovať a že akékoľvek takéto kontakty sa majú vždy realizovať transparentne;
24. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli osobitnú pomoc pri reformovaní a skvalitňovaní súdnictva v tomto regióne s cieľom zabezpečiť jeho väčšiu nezávislosť a efektívnosť vrátane činností v oblasti boja proti korupcii;
25. vyzýva Radu a Komisiu, aby úzko spolupracovali s krajinami Strednej Ázie pri uskutočňovaní reforiem v oblasti vzdelávania a tiež pri reforme systému registrácie trvalého bydliska (kedy dostane jednotlivec pri udelení občianskych práv do občianskeho preukazu registračnú pečiatku), ktorej cieľom je oddelenie občianskych a sociálnych práv občanov od vlastníctva nehnuteľnosti;
26. zastáva názor, že rozvoj a podpora skutočnej občianskej spoločnosti je nevyhnutným predpokladom akéhokoľvek pokroku; vyjadruje ľútosť nad zložitou situáciou mimovládnych organizácií v niektorých štátoch Strednej Ázie, ktorých činnosť neustále obmedzujú vlády; zdôrazňuje, že EÚ musí naďalej podporovať občiansku spoločnosť tak finančnými prostriedkami, ako aj formou zviditeľňovania (prostredníctvom fór a konzultácií), čo pomôže pri budovaní participatívnej demokracie; zastáva názor, že EÚ by mala občiansku spoločnosť považovať za partnera, ktorý prispieva k vytváraniu trvalo udržateľných spoločností, k sociálnej stabilite a šíreniu hodnôt a morálnych zásad EÚ;
27. konštatuje, že politika EÚ voči Strednej Ázii by mala vychádzať z hlbokých diskusií a výmen názorov so všetkými zúčastnenými stranami; vyzýva preto EÚ, aby sa zapojila do otvoreného politického dialógu a aby zapojila parlamenty, občiansku spoločnosť a miestne orgány do realizácie a monitorovania tejto stratégie a programov;
28.
Upozorňuje, že v mnohých regiónoch Strednej Ázie je rozšírené zneužívanie žien (napríklad nútené sobáše, obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho zneužívania, znásilnenia) a vyzýva vlády krajín Strednej Ázie, aby uplatňovali existujúce právne predpisy s cieľom chrániť práva žien, a Komisiu, aby v rámci programov pomoci prijala primerané opatrenia;
29. vyzýva vlády stredoázijských krajín, aby sprísnili existujúce zákony týkajúce sa práv žien a zlepšili uplatňovanie týchto zákonov; nalieha na Komisiu, aby naďalej podporovala projekty v oblasti ľudských práv a demokracie, ktoré sa týkajú osobitnej úlohy žien; nalieha na EÚ, aby podporila úplné uplatnenie Dohovoru o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien a aby ho použila ako východiskový bod pre intenzívnejšiu spoluprácu; upozorňuje, že utrpenie žien v mnohých častiach Strednej Ázie sa zhoršuje v dôsledku diskriminácie v oblasti vzdelávania, zdravotníckej starostlivosti a zamestnania a zdôrazňuje, že tretí cieľ milénia zameraný na presadzovanie rodovej rovnosti a posilňovanie postavenia žien by sa mal stať prioritou a mal by sa začleniť medzi činnosti EÚ, ktoré s touto oblasťou súvisia;
30. víta podporu uplatňovania noriem a dohovorov Medzinárodnej organizácie práce týkajúcich sa dôstojnej práce a zdôrazňuje, že tieto zásady musia byť neoddeliteľnou súčasťou hospodárskej spolupráce, investícií a obchodných vzťahov; konštatuje, že detská práca je stále dôvodom vážneho znepokojenia, najmä v Tadžikistane a Uzbekistane, a zdôrazňuje, že je treba podporiť uplatnenie Dohovoru OSN o právach detí;
31. upozorňuje, že vo viacerých štátoch Strednej Ázie je najmä pri zbere bavlny, pestovaní tabaku, ťažbe uhlia a v remeselnej výrobe rozšírené využívanie detskej práce a vyzýva príslušné vlády, aby účinnejšie uplatňovali existujúce opatrenia na boj proti tomuto javu, aby vypracovali jednotnú národnú politiku týkajúcu sa detskej práce a plne podporovali projekty medzinárodných a mimovládnych organizácií na odstránenie detskej práce a zapájali sa do nich; nalieha na Komisiu, aby v súvislosti s touto problematikou zostavila v rámci nástroja rozvojovej spolupráce osobitný program;
32. nalieha na Komisiu, aby rozvinula aktívnu spoluprácu k téme migrácie, ktorá povedie k skutočnému a participatívnemu dialógu, v rámci ktorého sa budú riešiť základné príčiny migrácie prostredníctvom osobitných programov na rozvoj miestneho hospodárstva zameraných na chýbajúce ekonomické možnosti vo vidieckych oblastiach s cieľom zmierniť narastajúcu mieru chudoby v mestách;
33. nalieha na Radu a Komisiu, aby plne využili svoje skúsenosti a osvedčené postupy pri presadzovaní ochrany ľudských práv migrantov, najmä žiadateľov o azyl a utečencov; odsudzuje extradíciu žiadateľov o azyl, najmä uzbeckých utečencov, vládami stredoázijských krajín a žiada Radu a Komisiu, aby spolupracovali s Úradom Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) pri zabezpečovaní ochrany a podpory politických utečencov;
34. upozorňuje na skutočnosť, že na žiadosť Číny bolo zo Strednej Ázie do Číny vydaných mnoho Ujgurov, čo svedčí o rastúcom tlaku Číny na vlády v tomto regióne, a pripomína, že utečenci sú vystavení riziku vážneho porušovania svojich ľudských práv;
35. domnieva sa, že ak vezmeme do úvahy veľký nárast infekčných chorôb ako napríklad HIV v tomto regióne, kľúčovou prioritou pre spoločenstvo donorov vrátane Komisie by malo byť zdravie a reforma verejného zdravotníctva;
36. dôrazne sa zasadzuje za poskytovanie podpory zo strany EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, aby sa študentom zo stredoázijských štátov umožnil lepší prístup k štúdiu v EÚ, ako aj v oblasti študentských výmen s univerzitami v EÚ;
37. vyzdvihuje geopolitickú situáciu v Strednej Ázii a rastúci záujem o tento región zo strany hospodárskych a politických veľmocí ako Rusko, Spojené štáty, Čína a Turecko; domnieva sa preto, že úzka spolupráca s týmito krajinami pokiaľ ide o Strednú Áziu je veľmi dôležitá, pokiaľ nie sú spoločné záujmy v rozpore s otázkami ochrany ľudských práv; nalieha na Radu a Komisiu, aby našli spôsoby na zlepšenie koordinácie jednotlivých opatrení a politík členských štátov EÚ v tomto regióne ako aj medzi EÚ a ostatnými zainteresovanými krajinami; zdôrazňuje v tejto súvislosti kľúčovú úlohu Turecka v Strednej Ázii ako kandidátskej krajiny EÚ a vyzýva Radu a Komisiu, aby čo najviac využili historické, ekonomické a kultúrne vzťahy Turecka s určitými krajinami v tomto regióne a plne zapojili túto kandidátsku krajinu EÚ do prípravy a realizácie stratégie;
38. v tomto zmysle zdôrazňuje význam ďalšieho rozvoja medziregionálnej spolupráce, najmä s krajinami čiernomorskej oblasti;
39. ľutuje skutočnosť, že Mongolsko nie je v stratégii Rady pre Strednú Áziu zaradené medzi krajinami, ktoré sa spoločne označujú ako Stredná Ázia (Kazachstan, Kirgizská republika, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan), najmä vzhľadom na výrazný pokrok, ktorý krajina v tomto regióne dosiahla keď vytvorila štát založený na demokracii, ľudských právach a vláde zákona; vyzýva Radu a Komisiu, aby hľadali spoločné riešenie na úrovni EÚ a vypracovali vyhlásenie o rozvoji Mongolska;
40. nalieha na Radu a Komisiu, aby zabezpečila, že v každej z krajín sa budú na politickom dialógu a partnerstve s EÚ podieľať všetky spoločenské skupiny a aby do svojej politiky zapojila širšie spektrum účastníkov, najmä parlamenty a občiansku spoločnosť;
41. víta menovanie pána Pierra Morela za osobitného splnomocnenca EÚ pre Strednú Áziu a vyzýva Radu, aby posilnila jeho mandát a spresnila jeho úlohu, a to aj tým, že prispeje k lepšej koordinácii politík členských štátov v tomto regióne;
42. nalieha na Komisiu, aby bezodkladne vymenovala plnohodnotné delegácie do všetkých krajín Strednej Ázie, v ktorých to okolnosti dovoľujú, keďže plná prítomnosť na mieste je predpokladom účinnej akcie EÚ; berie na vedomie plány na vymenovanie plnohodnotnej delegácie do Biškeku a Dušanbe v roku 2008, čo EÚ umožní výrazne sa zviditeľniť v Kirgizskej republike a Tadžikistane a malo by to viesť aj k posilneniu spolupráce;
43. víta rozhodnutie Rady preskúmať v júni 2008 a potom minimálne každé dva roky pokrok v realizácii stratégie; zastáva názor, že toto preskúmanie bude príležitosťou na užšie prepojenie stratégie pre Strednú Áziu s európskou susedskou politikou;
Kazachstan
44. pripomína, že Kazachstan je kľúčovým spojencom a strategickým partnerom v boji proti medzinárodnému terorizmu, obchodovaniu s drogami a náboženskému extrémizmu; uznáva tradíciu rasovej a náboženskej harmónie v Kazachstane, ktorý je domovom viac než 100 rôznych etnických skupín a 45 rôznych náboženstiev; vyzýva Radu a Komisiu, aby zaradili podporu vláde, ako aj občianskej spoločnosti Kazachstanu medzi svoje priority s cieľom upevniť právny štát a presadzovať aj v budúcnosti demokratické voľby;
45. poukazuje na význam Kazachstanu pre obchod Európskej únie s energiou, keďže táto krajina je hlavným obchodným partnerom EÚ v Strednej Ázii; vyzdvihuje význam podpísania memoranda o porozumení zameraného na podporu spolupráce s EÚ pre zvýšenie energetickej bezpečnosti a prehĺbenie priemyselnej spolupráce; konštatuje, že s prihliadnutím na skutočnosť, že Kazachstan vlastní tretie najväčšie zásoby uránu na svete, bolo uvedené memorandum doplnené o Dohodu o energetickej spolupráci a Vyhlásenie o mierovom využití jadrovej energie medzi Spoločenstvom Euratom a vládou Kazašskej republiky;
46. víta záujem Kazachstanu o posilnenie spolupráce s Európskou úniou a uznáva význam užších politických a hospodárskych vzťahov medzi EÚ a Kazachstanom pre obe strany; domnieva sa, že EÚ by mala aj naďalej pokračovať v politike pozitívnych vzťahov s Kazachstanom, ale zdôrazňuje, že rozvoj vzťahov medzi EÚ a Kazachstanom nemožno oddeľovať od úsilia Kazachstanu plniť svoje medzinárodné záväzky a záväzky vyplývajúce z členstva v OBSE v oblasti ľudských práv, základných slobôd a demokracie;
47. zdôrazňuje, že ostatné parlamentné voľby, ktoré sa konali 18. augusta 2007, neboli napriek niekoľkým zlepšeniam v súlade s normami organizácie OBSE ani ďalšími medzinárodnými normami; vyjadruje znepokojenie nad tým, že všetky kreslá v parlamente obsadila vládnuca strana, ktorá podporuje prezidenta, čo povedie k monopolizácii moci zo strany prezidenta Nazarbajeva a jeho prívržencov; vyzýva vládu Kazachstanu, aby zrušila všetky neprimerané obmedzenia týkajúce sa registrácie nových politických strán, napríklad nerealistický počet členov, ktorý je potrebný na vytvorenie politickej strany (50 000); pripomína, že pokiaľ Kazachstan nedosiahne pokrok v plnení demokratických noriem, nemožno ho považovať za pripravený na prevzatie predsedníctva organizácie OBSE, pričom krajinu dôrazne podporuje, aby dosiahla pokrok nevyhnutný na úspešnú realizáciu svojej ponuky; vyzýva Kazachstan, aby dodržiaval pravidlá OBSE a aby dodržiaval aj ďalšie medzinárodné záväzky aj v oblasti politického pluralizmu, volebného práva, transparentnosti, slobody médií a slobody prejavu, aby bol schopný a pripravený predsedníctvo prevziať;
48. vyzýva vládu krajiny, aby rozhodnejšie postupovala smerom k zavedeniu demokratického inštitucionálneho systému a zdôrazňuje nepretržitý pokrok, ktorý sa vykonal od vyhlásenia nezávislosti Kazachstanu v r.
1991;
49. zdôrazňuje absenciu akejkoľvek skutočnej slobody tlače a vyjadruje znepokojenie nad prezidentskou kontrolou všetkých najvýznamnejších médií a nad systematickým prenasledovaním opozičných novinárov; vyjadruje ďalej znepokojenie nad návrhom nového zákona o médiách, ktorý by novinárom prisúdil zodpovednosť za šírenie diskreditujúcich informácií, ešte viac kriminalizoval hanobenie a urážky na cti a podľa ktorého by bolo možné každého novinára zažalovať za uverejnenie informácií o súkromnom živote verejného činiteľa; pripomína, že súčasné zákony poskytujú dostatočnú ochranu pred neetickými novinármi;
50. víta skutočnosť, že Kazachstan podpísal opčný protokol Dohovoru OSN proti mučeniu a vyzýva na jeho urýchlenú ratifikáciu a implementáciu;
Kirgizská republika
51. zastáva názor, že na konsolidáciu a podporu krehkých demokratických inštitúcií v Kirgizskej republike sa má vynaložiť všetko úsilie; domnieva sa, že táto krajina má potenciál stať sa v oblasti demokracie, ľudských práv a právneho štátu príkladom pre všetky ostatné štáty Strednej Ázie; vyzýva Radu a Komisiu, aby zvýšili pomoc tejto krajine a pomohli tak zabezpečiť, že prijme a úspešne vykoná sľúbené reformy;
52. výrazne podporuje pokrok Kirgizska v oblasti slobody tlače a médií, ako aj snahu politikov a občianskej spoločnosti o uzákonenie ústavnej reformy; vyzýva vládu Kirgizska, aby zaistila bezpečnosť miestnych novinárov, dokončila sľúbené mediálne a antikorupčné reformy a viac napredovala v politickej a v rozpočtovej decentralizácii;
53. vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že nový návrh ústavy, o ktorom sa hlasovalo v referende 21. októbra 2007, by mohol značne narušiť rovnováhu moci; vyjadruje znepokojenie, že úrady Kirgizska neuskutočnili širokú verejnú diskusiu o tejto citlivej téme a nezapojili všetky zložky Kirgizskej spoločnosti; naliehavo vyzýva vládu Kirgizska, aby zabezpečila primeraný systém kontroly a rovnováhy;
54. pripomína, že prezident Kirgizskej republiky Kurmanbek Bakijev rozpustil v roku 2007 národný parlament a vyhlásil nové voľby; vyzýva EÚ, aby na uvedenú skutočnosť reagovala a požiadala Kirgizskú republiku, aby počas týchto volieb rešpektovala základné princípy demokracie;
Tadžikistan
55. vítajúc pozitívny vývoj systému viacerých strán a deľby moci v Tadžikistane po ukončení občianskej vojny v roku 1997 však zároveň pripomína, že Tadžikistan odvtedy žije v stave vratkej stability, s prezidentom, ktorý sa síce očividne teší skutočnej podpore obyvateľstva, systematicky však potláča opozíciu a uvalil prísnu kontrolu na tlačové médiá a vysielateľov; s poľutovaním konštatuje, že v krajine neexistuje žiadna skutočná občianska spoločnosť, čo ohrozuje budúci demokratický vývoj a zdôrazňuje potrebu ďalších významných reforiem a dodržiavania ľudských práv; požaduje, aby sa v tejto oblasti prijali všetky opatrenia nevyhnutné na dodržiavanie Medzinárodného dohovoru proti mučeniu, najmä postavením pre súd tých úradníkov, ktorí sú zodpovední za ponižujúce alebo zlé zaobchádzanie;
56. vyjadruje znepokojenie nad návrhom nového zákona o náboženstvách, ktorý bude v prípade prijatia obsahovať obmedzujúce ustanovenia týkajúce sa právneho postavenia náboženských komunít, a to najmä v súvislosti so získaním právneho postavenia nemoslimských komunít; pripomína, že viacero ustanovení tohto zákona porušuje ústavu Tadžikistanu a medzinárodné pravidlá, ktoré Tadžikistan podpísal; ďalej vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že imámi budú musieť v Tadžikistane vykonávať náboženské skúšky, a vyzýva tadžickú vládu, aby rešpektovala vieru a aj existenciu náboženských menšín;
57. pripomína, že Tadžikistan, ktorému chýbajú také prírodné zdroje ako ropa a plyn, je jednou z 20 najchudobnejších krajín sveta a že vážne znepokojenie vyvoláva rovnako ako v Uzbekistane využívanie žien a detí pri pestovaní bavlny, ktorá je tu v podstate monokultúrou;
58. vyzýva členské štáty, ktoré ešte majú ratifikovať dohodu o partnerstve a spolupráci s Tadžikistanom, aby tak urobili čo najskôr, pretože zbytočné oneskorenie by mohlo Tadžikistan odradiť, prípadne vyslať signály naznačujúce neochotu; sám si stanovuje za cieľ udeliť svoj súhlas s dohodou o partnerstve a spolupráci v blízkej budúcnosti;
59. upozorňuje na existenciu nevybuchnutých trieštivých bômb v Tadžikistane, nalieha, aby sa zvýšili finančné prostriedky na ich odstránenie a zdôrazňuje potrebu medzinárodnej zmluvy o zákaze trieštivých bômb;
60. vzhľadom na úlohu Tadžikistanu ako tranzitnej krajiny pre drogy zo susedného Afganistanu podporuje EÚ, aby v Tadžikistane ďalej posilňovala súvisiace podporné činnosti;
Turkménsko
61. považuje úsilie nového prezidenta Berdymuchamedova o uskutočnenie zásadných reforiem vzdelávacieho systému za pozitívny, hoci stále veľmi obmedzený, signál zmeny v Turkménsku; domnieva sa, že je správne, že EÚ reaguje na vnímavosť Turkménska voči spolupráci v tejto oblasti;
62. víta rozhodnutie prezidenta Berdymuchamedova udeliť amnestiu jedenástim politickým väzňom, ktorí boli odsúdení na dlhoročné väzenie, pretože nesúhlasili s politikou bývalého prezidenta Saparmurata Nijazova; povzbudzuje k ďalším krokom, ktoré by smerovali k oslobodeniu všetkých politických väzňov v krajine;
63. zdôrazňuje však, že na to, aby mohla EÚ pokročiť s dočasnou dohodou, musí Turkménsko urobiť pokrok v kľúčových oblastiach, okrem iného tým, že umožní voľný a neobmedzený prístup Medzinárodnému výboru Červeného kríža, bezpodmienečne prepustí všetkých politických väzňov a väzňov svedomia, zruší všetky vládne obmedzenia cestovania a umožní všetkým mimovládnym organizáciám a organizáciám v oblasti ľudských práv slobodnú činnosť v krajine;
64. upozorňuje na naliehavú potrebu zlepšiť zúfalú situáciu v oblasti ľudských práv a trvá na tom, že podmienkou akékoľvek ďalšieho vývoja vo vzťahoch medzi EÚ a Turkménskom vrátane možného uzavretia dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach a neskôr tiež plnohodnotnej dohody o partnerstve a spolupráci musia byť jednoznačné dôkazy o tom, že sa v tejto oblasti dosahuje výrazné zlepšenie a jasné signály, že tento proces bude pokračovať;
65. vyjadruje hlboké znepokojenie v súvislosti s epidémiou chrípkového ochorenia, ktorá nedávno vypukla v Turkménsku, a veľmi pravdepodobne je spojená s pestovaním a zberom bavlny; vyzýva Komisiu, aby v rámci nástroja rozvojovej spolupráce ponúkla turkménskemu ministerstvu zdravotníctva pomoc s cieľom preskúmať povahu ochorenia, jej príčiny a nájsť najúčinnejšie lieky; nalieha na Komisiu, aby pomohla krajinám Strednej Ázie obmedziť použitie pesticídov pri pestovaní bavlny a zaviesť ekologické technológie;
Uzbekistan
66. potvrdzuje svoju podporu sankciám, ktoré EÚ uvalila na Uzbekistan po masakri v Andidžane; s poľutovaním konštatuje, že vo vzťahu k stanoveným kritériám na posudzovanie všeobecného vývoja situácie v oblasti ľudských práv sa dosiahol len veľmi malý pokrok; upozorňuje na rozhodnutie Rady z 15. októbra 2007 o predĺžení zbrojného embarga o ďalších 12 mesiacov a o podmienečnom zrušení vízových obmedzení na počiatočné obdobie 6 mesiacov; naliehavo vyzýva uzbecké orgány, aby využili túto príležitosť, uskutočnili konkrétne kroky a zlepšili situáciu v oblasti ľudských práv, dodržiavali svoje povinnosti v zmysle medzinárodných záväzkov v tejto oblasti a plnili podmienky, ktoré stanovila EÚ;
67. podporuje ustanovenie dialógu o ľudských právach medzi EÚ a Uzbekistanom; pripomína veľké ťažkosti, ktoré sú s tým spojené, a zdôrazňuje, že je potrebné mať realistické očakávania; odmieta každý pokus využiť samotnú existenciu tohto dialógu ako zámienku na zrušenie sankcií a predstieranie skutočného riešenia otázok súvisiacich s ľudskými právami; znovu potvrdzuje, že do úvahy sa budú brať jedine výsledky a zdôrazňuje, že záväzok Uzbekistanu zabezpečiť spravodlivosť a určiť zodpovednosť v súvislosti s masakrom v Andidžane je základnou podmienkou akejkoľvek ďalšej spolupráce s EÚ;
68. naliehavo žiada Komisiu, aby stanovila konkrétne záväzky a vytvorila účinnejšie monitorovacie mechanizmy okrem ustanovenia o ľudských právach a sankciách EÚ s cieľom dosiahnuť skutočné zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv v Rusku;
69. poukazuje na pozitívny krok smerom k reforme systému trestného súdnictva v Uzbekistane, keď uzbecký parlament schválil zákony o zrušení trestu smrti od 1. januára 2008 a o právomoci súdov vydávať zatýkacie rozkazy; vyzýva uzbeckú vládu, aby podpísala oficiálne moratórium na trest smrti, predtým než nadobudne účinnosť jeho úplné zrušenie; žiada komplexne prepracovať systém trestného súdnictva, tak, aby sa účinne podporila implementácia týchto reforiem;
70. vyzýva vládu Uzbekistanu, aby dodržiavala medzinárodné normy týkajúce sa slobody náboženstva a vierovyznania; vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že sa odopiera registrácia mierumilovným náboženským skupinám, ktoré neporušujú verejný poriadok a nie sú hrozbou pre národnú bezpečnosť; vyzýva Uzbekistan, aby uznal slobodu náboženstva a zhromažďovania pre neregistrované spoločenstvá a prestal kriminalizovať ich činnosť;
Riešenie nestability štátu
71. nalieha na EÚ, aby si splnila svoj záväzok a zlepšila systém reagovania na komplikované partnerstvá a nestabilné štáty a aby pomáhala predchádzať stavom nestability štátov prostredníctvom reforiem riadenia, vlády zákona, antikorupčných opatrení a budovaním životaschopných štátnych inštitúcií s cieľom pomôcť týmto štátom napĺňať spektrum základných funkcií a plniť potreby ich občanov, ktoré zahŕňajú vzdelanie, zdravie a všetky základné služby;
72. poznamenáva, že EÚ si určila záväzok podporovať systémy predchádzania prírodným katastrofám a pripravenosti na ne v krajinách, ktoré sú ohrozené prírodnými katastrofami, zmenou klímy, zhoršovaním životného prostredia a vonkajšími hospodárskymi otrasmi; s prihliadnutím na súčasnú situáciu v krajinách Strednej Ázie preto zdôrazňuje, že je potrebné tieto záväzky plne zohľadniť v stratégií EÚ;
Životné prostredie
73. pripomína, že veľké časti tohto regiónu sú bohaté na prírodné zdroje, ktoré sa však v minulých desaťročiach priemyselne využívali a spracúvali, čo viedlo k vážnemu znečisteniu životného prostredia, znehodnoteniu pôdy a dramatickému poklesu hladiny riek a jazier, napríklad Aralského jazera; víta skutočnosť, že Kazachstan od vyhlásenia nezávislosti v roku 1990 zakázal skúšky jadrových zbraní na svojom území, upozorňuje však na potrebu spoločného postupu pri riešení problému nedostatočne udržiavaných skládok rádioaktívneho odpadu v tomto regióne;
74. poznamenáva, že vo veľkej časti regiónu sa využívajú bohaté zdroje vody na zavlažovanie v poľnohospodárstve, avšak systém zavlažovania nie je veľmi vyspelý, čo spôsobuje obrovské problémy s riekami a jazerami (ako napríklad s Aralským jazerom) a pre ďalší rozvoj nielen v poľnohospodárstve; odporúča preto zaviesť nové techniky a metódy s cieľom zlepšiť využívanie vody v poľnohospodárstve napríklad lepším utesnením zavlažovacích kanálov;
75. víta obrovské úsilie Kirgizskej republiky v oblasti ochrany životného prostredia, najmä množstvo dvojstranných projektov spolupráce, na ktorých sa Kirgizská republika podieľa, a ktoré jej prinášajú významné prínosy;
76. podporuje návrh zriadiť v Biškeku tzv. vodohospodársku a energetickú akadémiu pre všetky krajiny Strednej Ázie s cieľom zabezpečiť skutočné a udržateľné využívanie vody a výrobu energie z vody, zdokonaliť prenosovú technológiu, chrániť biodiverzitu a zdokonaliť poľnohospodárske a zavlažovacie techniky;
77. konštatuje, že jedinou surovinou, ktorou Tadžikistan oplýva, je voda, a že vzhľadom na to, že ekologické projekty na výrobu elektrickej energie vo vodných elektrárňach si vyžadujú rozsiahle kapitálové investície, vyšší prílev zahraničných investícií by Tadžikistanu pomohol vymaniť sa z hospodárskej závislosti od monokultúry bavlny a súvisiacich nákladov na životné prostredie, zdravie a detskú prácu, a priniesol väčší úžitok v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti; vyzýva vládu Tadžikistanu, aby, sa zaoberala posilnením svojho legislatívneho a finančného rámca, verejnej správy a nápravou nedostatočnej základnej infraštruktúry, ako aj riešením korupcie na miestnej úrovni s cieľom stimulovať prílev investícií do tejto krajiny;
78. vyzýva k otvorenému a účinnému dialógu so všetkými krajinami Strednej Ázie v oblasti životného prostredia a účinného využívania zdrojov a žiada jeho praktické uskutočnenie;
Energie
79. domnieva sa, že EÚ musí v otázkach energetickej politiky vystupovať jednohlasne, a to vzhľadom na projekty v týchto regiónoch, ktoré majú pre Európu z hľadiska zásobovania energie kľúčový význam;
80. domnieva sa, že v kontexte stratégie Európskej únie pre Strednú Áziu je spolupráca v oblasti vonkajšej energetickej politiky EÚ nesmierne dôležitá; podporuje preto úsilie Európskej únie zvýšiť dovoz zemného plynu a ropy z Kazachstanu a Turkménska a diverzifikovať tranzitné cesty; žiada aktívnu energetickú spoluprácu EÚ s regiónom, predovšetkým s Kirgizskou republikou, Tadžikistanom a pokiaľ možno s Uzbekistanom, s cieľom riešiť závažné energetické problémy týchto krajín súvisiace s ich enormnými potrebami v oblasti ľudského a hospodárskeho rozvoja, zložitými medzištátnymi vzťahmi a vratkou bezpečnosťou dodávok;
81. zastáva názor, že intenzívnejšia spolupráca medzi Strednou Áziou a krajinami čiernomorskej oblasti v odvetví energetiky a dopravy je rozhodujúca pre splnenie uvedených cieľov EÚ; domnieva sa, že jej súčasťou by mali byť investície do rozvoja alternatívnych zdrojov energie, energetickej úspornosti a účinnosti, ako aj do vybudovania nových a modernizácie už existujúcich infraštruktúr; uznáva významnú úlohu Kazachstanu ako silného hospodárskeho aktéra v Strednej Ázii, pre ktorú je EÚ hlavným obchodným partnerom a kde Kazachstan uplatňuje stratégiu pokročilej modernizácie spoločnosti, hospodárstva a politiky;
82. domnieva sa, že EÚ by sa mala zasadzovať za zodpovedné a trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov regiónu, okrem iného presadzovaním transparentnosti príjmov prostredníctvom podpory prípadnej účasti štátnych a mimovládnych organizácií na iniciatíve pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI);
83. žiada, aby sa venovala osobitná pozornosť projektom prepojenia ložísk ropy a plynu i rozvodných systémov Strednej Ázie s ropovodmi a plynovodmi vedúcimi do EÚ, ako aj budúcim projektom ako Nabucco;
°
° °
84. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, osobitnému splnomocnencovi EÚ pre Strednú Áziu, vládam a parlamentom členských štátov, OBSE a prezidentom, vládam a parlamentom Kazachstanu, Kirgizskej republiky, Tadžikistanu, Turkménska a Uzbekistanu.
6.11.2007
STANOVISKO Výboru pre rozvoj
pre Výbor pre zahraničné veci
o stratégii EÚ pre Strednú Áziu
( 2007/2102(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Josep Borrell Fontelles
NÁVRHY
Výbor pre rozvoj vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. je znepokojený, že v hlavnom texte stratégie EÚ pre Strednú Áziu (ďalej len stratégia) sa medzi kľúčovými prioritami neuvádza odstránenie chudoby a sociálne začleňovanie, a to napriek tomu, že chudoba je vo väčšine krajín Strednej Ázie naďalej závažným problémom; vyzýva preto Radu a Komisiu, aby zabezpečili riadne zahrnutie cieľov znižovania chudoby a sociálneho rozvoja do dialógov a programov spolupráce;
2. ďalej je znepokojený, že v stratégii sa ako prioritná otázka neuvádza ani verejné zdravie, hoci v súčasnosti v regióne existuje kríza v zdravotníctve a šíria sa nákazlivé choroby ako HIV/AIDS a tuberkulóza, čo ohrozuje celkový rozvoj regiónu; zdôrazňuje, že EÚ musí primeraným spôsobom podporiť rešpektovanie sexuálnych a reprodukčných práv;
3. víta, že ako jedna z oblastí spolupráce v rámci Európskej vzdelávacej iniciatívy sa uvádza základné školské vzdelanie, a očakáva, že sa stane skutočnou prioritou, pretože mnoho detí má obmedzený, prípadne vôbec žiadny prístup k vzdelávaniu, a je nepravdepodobné, že oblasť Strednej Ázie dosiahne rozvojové ciele milénia (RCM), pokiaľ ide o dosiahnutie všeobecného základného vzdelania;
4. domnieva sa, že súčasťou stratégie by mal byť dvojaký prístup k otázke rodovej rovnosti v regióne, tak prostredníctvom začlenenia rodovej rovnosti do všetkých oblastí, ako aj prostredníctvom špecifických opatrení na riešenie otázky rodovej rovnosti pohlaví a na posilnenie postavenia žien; podporuje úplné uplatnenie Dohovoru OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien;
5. zdôrazňuje, že politika EÚ v Strednej Ázii musí byť koherentná, a tiež pripomína, že stratégia musí byť koherentná s Európskym konsenzom o rozvoji
Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus“ – Európsky konsenzus o rozvoji (Ú. v.
EÚ C 46, 24.2.2006, s.
1). ; zdôrazňuje tiež, že je potrebné, aby všetka pomoc poskytovaná v rámci Nástroja rozvojovej spolupráce
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce, Ú. v.
EÚ L 378, 27.12.2006, s.
41.
(DCI) bola v súlade s jeho ú cieľmi, ktorými sú odstránenie chudoby a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia (RCM);
6. konštatuje, že odstránenie chudoby je uvedené ako hlavná priorita bilaterálnej pomoci Európskeho spoločenstva na obdobie rokov 2007 – 2013 v prílohe stratégie; vyzýva Komisiu, aby Parlamentu poskytovala pravidelné a podrobné informácie o tom, ako bude bilaterálna a regionálna pomoc súvisieť s dosahovaním jednotlivých RCM, a o plánovanom rozpočte pre odvetvia zdravotníctva a základného vzdelávania;
7. zdôrazňuje, že energetické projekty financované v rámci DCI musia mať priamy vplyv na znižovanie chudoby, a vyzýva Komisiu, aby Parlamentu poskytovala včasné a pravidelné informácie o vplyve týchto projektov na najviac znevýhodnených obyvateľov Strednej Ázie;
8. zdôrazňuje tiež, že opatrenia DCI v oblastiach migrácie a riadenia hraníc sa musia zameriavať na potreby najzraniteľnejších skupín a ich súčasťou musia byť opatrenia na ochranu migrantov;
9. zastáva názor, že stratégia sa musí zaoberať základnými príčinami migrácie, ako sú chýbajúce ekonomické vyhliadky, prostredníctvom podpory osobitných programov na rozvoj miestneho hospodárstva, najmä vo vidieckych oblastiach;
10. konštatuje, že politika EÚ voči Strednej Ázii by mala byť založená na hlbších diskusiách a výmenách názorov so všetkými zúčastnenými stranami; vyzýva preto EÚ, aby sa zapojila do otvoreného politického dialógu a aby zapojila parlamenty, občiansku spoločnosť a miestne orgány do zavádzania a monitorovania tejto stratégie a programov;
11. zdôrazňuje, že pomoc a spolupráca EÚ musia stavať na konkrétnych kritériách pre každú jednotlivú partnerskú krajinu v rámci budúcich dialógov o ľudských právach a demokracii;
12. víta podporu uplatňovania noriem a dohovorov Medzinárodnej organizácie práce týkajúcich sa dôstojnej práce a zdôrazňuje, že tieto zásady musia byť neoddeliteľnou súčasťou hospodárskej spolupráce, investícií a obchodných vzťahov; konštatuje, že detská práca je stále dôvodom na vážne znepokojenie, najmä v Tadžikistane a Uzbekistane, a zdôrazňuje, že treba podporiť uplatnenie Dohovoru OSN o právach detí.
13. víta záväzok podporiť Iniciatívu pre transparentnosť v ťažobnom priemysle (EITI) v Strednej Ázii ako prostriedok zmiernenia chudoby a trvalo udržateľného rozvoja; víta tiež plánovanú spoluprácu pri dosahovaní RCM týkajúcich sa prístupu k čistej pitnej vode a zabezpečenia účinných sanitárnych služieb do roku 2015.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
5.11.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
13
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Margrete Auken, Thijs Berman, Josep Borrell Fontelles, Danutė Budreikaitė, Nirj Deva, Alain Hutchinson, Maria Martens, Luisa Morgantini, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
John Bowis, Manolis Mavrommatis, Anders Wijkman
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
20.11.2007
STANOVISKO Výboru pre medzinárodný obchod
pre Výbor pre zahraničné veci
o stratégií EÚ pre Strednú Áziu
( 2007/2102(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Cristiana Muscardini
NÁVRHY
Výbor pre medzinárodný obchod vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. pripomína svoju nemennú požiadavku, aby Rada systematicky uplatňovala doložku o ľudských právach a demokracii vo vzťahoch so všetkými signatárskymi krajinami dohôd o partnerstve a spolupráci (PCA); vyzýva Radu, aby ujasnila, akým spôsobom zamýšľa uplatňovať uvedenú doložku vo vzťahu ku krajinám Strednej Ázie, v ktorých nadobudli účinnosť dohody o partnerstve a spolupráci;
2. víta dokument, ktorý výbor stálych zástupcov schválil 30. mája 2007 pod názvom EÚ a Stredná Ázia: stratégia pre nové partnerstvo; považuje tento dokument za prejav dôležitého pokroku smerom k nadviazaniu užších hospodárskych a obchodných vzťahov medzi EÚ a krajinami tohto regiónu; s poľutovaním však konštatuje, že iniciatívy Spoločenstva sú oneskorené a málo ambiciózne;
3. vyzýva Komisiu a Radu, aby uskutočnili všetky vhodné opatrenia, ktoré by umožnili hlbšiu integráciu Strednej Ázie do svetového obchodného a hospodárskeho systému, najmä prijatím štyroch štátov tohto regiónu, ktoré zatiaľ nie sú jej členmi, do Svetovej obchodnej organizácie (WTO); berie na vedomie, že Kirgizská republika už je členom WTO; vyzýva Turkménsko, aby požiadalo o členstvo vo WTO;
4. vyzýva Európsku komisiu, aby zhodnotila geostrategický význam krajín Strednej Ázie a preskúmala doplnkové možnosti s cieľom ďalej rozvíjať spoluprácu s regiónom a tým prispieť k zlepšeniu obchodného prostredia a bezpečnosti regiónu;
5. zdôrazňuje geopolitickú situáciu Strednej Ázie a zvyšujúci sa záujem iných hospodárskych mocností, ako napríklad Ruska, Spojených štátov a Číny, v tejto oblasti; domnieva sa preto, že je nanajvýš dôležité, aby spolupráca so Strednou Áziou bola vysokou prioritou;
6. odporúča prehĺbiť hospodársku spoluprácu medzi krajinami Strednej Ázie, ktorá umožní harmonizáciu s obchodnými a hospodárskymi normami a nariadeniami EÚ; domnieva sa, že je životne dôležité rozvíjať obchodné a hospodárske vzťahy medzi krajinami Strednej Ázie a EÚ na dvojstrannom, ako aj mnohostrannom základe, čo bude mať pozitívny vplyv na vzájomné pôsobenie medzi týmito dvoma stranami ako celkom;
7. zdôrazňuje, že reálna miera rastu HDP v štátoch Strednej Ázie je veľmi odlišná; zdôrazňuje, že v roku 2006 dosiahol reálny rast HDP Kazachstanu 10,6 %, kým v Kirgizskej republike len 2,7 %;
8. vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom silnej politickej podpory a cielenej technickej pomoci napomáhala úsilie štátov Strednej Ázie zamýšľajúcich odstrániť administratívne a hospodárske prekážky, ktoré bránia ich vstupu do WTO;
9. považuje plné dodržiavanie dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (ILO), medzinárodných noriem v oblasti ochrany životného prostredia a pravidiel, ktorými sa riadi WTO, za základnú podmienku trvalo udržateľného hospodárskeho rozvoja týchto krajín, diverzifikácie ich hospodárstiev a boja proti chudobe, ktorá je v nich ešte stále veľmi rozšírená;
10. vyzýva Komisiu a Radu, aby realizovali primerané integračné a sprievodné opatrenia, ktoré EÚ umožnia zlepšiť jej vlastnú hospodársku a obchodnú situáciu, čím by sa uľahčil vstup európskych hospodárskych subjektov do regiónu, a ktoré uľahčia a podporia spoluprácu, predovšetkým medzi malými a strednými podnikmi v krajinách Strednej Ázie a členských štátoch EÚ; zdôrazňuje, že vzhľadom na uvedené je nevyhnutné brať do úvahy zlepšenie investičného prostredia v prospech vnútroštátnych účastníkov regiónu;
11. domnieva sa, že obchod, doprava, energetika, veda a technológia, vzdelávanie a životné prostredie sú dôležitými oblasťami spolupráce s cieľom zabezpečiť budúci hospodársky rozvoj a úspešnú integráciu regiónu;
12. vyzýva Komisiu, aby podporila štáty Strednej Ázie pri sprostredkovaní výhod členstva vo WTO príslušným krajinám a ich občanom;
13. domnieva sa, že zásadný význam má pokrok v technologickom vývoji regiónu založený na prírodných zdrojoch, ako aj ich podzemnej ťažbe a spracovaní; zdôrazňuje potrebu poskytnúť podporu investíciám v oblasti energetiky, hutníctva a poľnohospodárstva, čím sa podporí ďalšia spolupráca a integrácia a zároveň zaručí bezpečnosť investícií a ochrana duševného vlastníctva;
14. so znepokojením konštatuje, že dohody o partnerstve a spolupráci (PCA) s krajinami Strednej Ázie, ak vôbec vstúpili do platnosti, nepriniesli vždy očakávané výsledky; vyzýva štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali tieto dohody a aby plne presadzovali hospodárske a obchodné ustanovenia v nich obsiahnuté; žiada bezodkladné dokončenie akčných plánov pre Kirgizsko a Kazachstan a ich prípravu pre zvyšné tri štáty regiónu, len čo to okolnosti dovolia; žiada bezodkladnú ratifikáciu už uzavretých dočasných dohôd;
15. zastáva názor, že je potrebné podporiť úzku spoluprácu štátov Strednej Ázie s európskym a svetovým trhom prostredníctvom diverzifikácie ich hospodárstiev a diverzifikácie obchodu a nezamerať sa pritom len na energiu; zdôrazňuje, že diverzifikácia exportu je kľúčovým faktorom pre to, aby sa export stal spoľahlivým zdrojom budúceho hospodárskeho rastu v štátoch Strednej Ázie;
16. víta nedávne rozhodnutie, ktorým Rada oprávnila Európsku investičnú banku, aby v spolupráci s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj, ktorá už v regióne pôsobí, rozšírila svoju úverovú podporu aj na Strednú Áziu;
17. vyzýva Komisiu a Radu, aby podnikli akékoľvek možné opatrenia na uľahčenie využívania systému všeobecných preferencií zo strany štátov Strednej Ázie a podporu rozvoja obchodu v rámci regiónu;
18. domnieva sa, že je skutočne nevyhnutné zlepšiť a zaviesť výhodné vízové a colné režimy s cieľom zlepšiť investičné prostredie a zaistiť užšiu hospodársku a obchodnú spoluprácu; domnieva sa tiež, že spolupráca v ostatných oblastiach, ako napríklad cestovnom ruchu, bude mať pozitívny vplyv na mieru oddanosti občanov hodnotám EÚ;
19. domnieva sa, že pre hospodársky rozvoj krajín tohto regiónu je nevyhnutná dôkladná reforma systémov bankovníctva a poisťovníctva, vytvorenie účinného systému mikroúverov a lepšia regulácia a kontrola bankovej činnosti, čím sa vytvorí základ pre postupné otvorenie ich finančných trhov;
20. povzbudzuje štáty regiónu k tomu, aby zabezpečili lepšiu ochranu priamych zahraničných investícií, investovali do rozvoja a zlepšenia miestnej, regionálnej a cezhraničnej infraštruktúry, vzdelávania a odbornej prípravy a sietí silnej sociálnej starostlivosti ako základného predpokladu rozvoja a stabilizácie hospodárskych činností na regionálnej úrovni; rovnako ich povzbudzuje, aby prijali právne predpisy, ktoré do vnútroštátneho práva zahrnú osvedčené medzinárodné postupy týkajúce sa podnikovej sociálnej zodpovednosti, podnikového auditu a podnikovej verejnej zodpovednosti;
21. požaduje, aby štáty tohto regiónu podnikli všetky vhodné opatrenia zamerané na boj proti korupcii vo verejnej správe a zabezpečili lepšie a transparentnejšie fungovanie colného systému v súlade s normami stanovenými Svetovou colnou organizáciou;
22. vyzýva Komisiu a Radu, aby aj v spolupráci s regionálnymi organizáciami zaoberajúcimi sa hospodárskymi otázkami Strednej Ázie poskytli štátom tohto regiónu kvalifikovanú hospodársku a administratívnu technickú pomoc, ktorá by im v tomto rámci umožnila posilniť miestne verejné štruktúry, vytvoriť efektívnejšie a rôznorodejšie hospodárske prostredie a lepšie preniknúť so svojimi výrobkami na zahraničné trhy, najmä na trh EÚ; domnieva sa, že rozšírená hospodárska a obchodná spolupráca s EÚ by mala podporiť politické reformy v jednotlivých štátoch;
23. domnieva sa, že je nevyhnutné, aby celková stratégia prijatá pre Strednú Áziu vzala do úvahy rozdiely medzi krajinami regiónu, pokiaľ ide o úroveň ich hospodárskeho rozvoja; zdôrazňuje úlohu, ktorú v regióne hrá krajina s veľmi rozvinutým hospodárstvom, ako napríklad Kazachstan, a nesmierne potenciálne výhody posilnenia hospodárskych a obchodných vzťahov s touto krajinou, v neposlednom rade pokiaľ ide o spoluprácu s celým regiónom;
24. vyzýva Radu a Komisiu, aby pozorne preskúmali žiadosť Kazachstanu o vstup medzi krajiny poberajúce pomoc z nedávno začatého programu EÚ – európskej susedskej politiky – a aby vo všeobecnosti zvážili prípadné rozšírenie oblasti pôsobnosti európskej susedskej politiky vzhľadom na nový geopolitický rámec a význam tohto regiónu pre EÚ;
25. zastáva názor, že obchodné vzťahy musia byť vždy vnímané s ohľadom na situáciu v oblasti ľudských práv v týchto krajinách.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
20.11.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
20
4
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Graham Booth, Daniel Caspary, Françoise Castex, Christofer Fjellner, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Helmuth Markov, David Martin, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Corien Wortmann-Kool, Zbigniew Zaleski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Danutė Budreikaitė, Małgorzata Handzlik, Jan Tadeusz Masiel, Carl Schlyter
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
20.11.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
20
2
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
André Brie, Colm Burke, Bronisław Geremek, Ana Maria Gomes, Klaus Hänsch, Helmut Kuhne, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, Mirosław Mariusz Piotrowski, Samuli Pohjamo, Libor Rouček, Katrin Saks, Jacek Saryusz-Wolski, Marek Siwiec, Charles Tannock, Ari Vatanen, Josef Zieleniec
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Giulietto Chiesa, Árpád Duka-Zólyomi, David Hammerstein, Milan Horáček, Marie Anne Isler Béguin, Gisela Kallenbach, Aloyzas Sakalas
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
