KONEČNÉ ZNENIE
A6-0073/2006
4.4.2006
SPRÁVA
o sektorálnych aspektoch Akčného plánu štátnej pomoci: pomoc na inováciu
(2006/2044(INI))
Výbor pre hospodárske a menové veci
Spravodajkyňa:
Sophia in 't Veld
PE 368.093v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................14
POSTUP...................................................................................................................................18
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o sektorálnych aspektoch Akčného plánu štátnej pomoci: pomoc na inováciu
( 2006/2004(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo dňa 2. septembra 2005 s názvom „Konzultačný dokument o štátnej pomoci na inováciu“ ( KOM(2005)0436 ),
– so zreteľom na akčný plán štátnej pomoci Komisie: Menšia a lepšie zacielená štátna pomoc: orientačný plán štátnej pomoci na roky 2005-2009 zo dňa 7. júna 2005 ( KOM(2005)0107 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie zo dňa 14. februára 2006 o reforme štátnej pomoci na roky 2005-2009
Prijaté texty, P6_TA(2006)0054 . ,
– so zreteľom na návrh oznámenia Komisie zo dňa 21. decembra 2005 s názvom „Usmernenia o národnej regionálnej pomoci na roky 2007-2013“
Ú. v.
EÚ C 54, 4.3.2006, s.
13. ,
– so zreteľom na rámec Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum a vývoj
Ú. v.
ES C 45, 17.2.
1996, s.
5, naposledy zmenený oznámením Komisie o predĺžení rámca Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum a vývoj, Ú. v.
EÚ C 310, 8.12.
2005, s.
10.
– so zreteľom na ukazovatele EÚ o sektorálnej investičnej výkonnosti v oblasti výskumu a vývoja v priemysle na rok 2005
Uverejnený Komisiou 9.12.2005
– so zreteľom na oznámenie Komisie o štátnej pomoci a rizikovom kapitále
Ú. v.
ES C 235, 21.8.2001, s.
3. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie zo dňa12. októbra 2005 s názvom „Viac výskumu a inovácií - investovanie do rastu a zamestnanosti: Spoločný postup“( KOM(2005)0488 ) ,
– so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 2204/2002 zo dňa 12. decembra 2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť
Ú. v.
EÚ L 337, 13.12.2002, s.
3. ,
– o zreteľom na ciele lisabonskej stratégie,
– so zreteľom na články 2, 5, 81, 82, 87, 88 a 163 Zmluvy o ES,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A6‑0073/2006 ),
A. keďže cieľom EÚ je znížiť celkovú úroveň štátnej pomoci a presunúť ju v prospech horizontálnych cieľov,
B. keďže úroveň inovácií v EÚ nie je optimálna a zaostáva za svojimi obchodnými partnermi pokiaľ ide o investície do výskumu a vývoja a o rast produktivity
1 c. f.
1 , keďže tendencia smerujúca k „úniku mozgov" a odlivu investícií z EÚ do ostatných častí sveta je potrebné obrátiť,
C. keďže v prípade inovácií a výskumu a vývoja existuje horizontálna pomoc v oblasti, ktorá je nevyhnutná pre konkurencieschopnosť EÚ a v oblasti, v ktorej naši konkurenti poskytujú podstatne vyššiu štátnu pomoc ako je v EÚ povolené,
D. keďže inovačné procesy vyžadujú možnosti rozvoja a priestor na experimentovanie,
E. keďže medzera v oblasti inovácií medzi EÚ a jej svetovými konkurentmi vznikla v dôsledku takých faktorov ako sú nízke verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja, nedostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov a negatívne dôsledky spojené s predpismi EÚ o patentoch,
F. keďže verejná pomoc má veľmi slabú pozíciu medzi faktormi, ktoré ovplyvňujú rozhodnutia o investíciách do výskumu a vývoja, keďže význam priamej verejnej pomoci sa v jednotlivých členských štátoch odlišuje a keďže priama verejná pomoc je jedným z faktorov, ktoré podniky pri prijímaní investičných rozhodnutí do výskumu a vývoja zohľadňujú a nemali by byť izolované od podnikateľského prostredia priaznivo naklonenému výskumu a vývoju a mali by podliehať pravidlám verejnej súťaže ES,
G. keďže politika inovácií tvorí v oblastiach akými sú technológia, vývoj a výskum v národných rozpočtoch členských štátov a HNP je faktorom, ktorý prispieva k oneskoreniu pri uskutočňovaní úloh lisabonskej stratégie a cieľov na podporu zamestnanosti a súdržnosti,
H. keďže štátna pomoc by mala zostať poslednou možnosťou a mala by sa stať nástrojom nápravy nerovnováhy, ktorú nie je možné riešiť prostredníctvom štandardných nástrojov politiky a keďže nízka úroveň investícií do výskumu a vývoja si vyžaduje komplexnejší politický prístup,
I. keďže v súlade so závermi zasadania predsedníctva Európskej rady konaného v Luxembursku v dňoch 22. a 23. marca 2005 by štátna pomoc mala pôsobiť ako páka pre rozvoj výskumu, vzdelávania a inovácií a mala by umožniť skutočný dialóg medzi zainteresovanými stranami z verejného a súkromného sektora,
J. keďže je veľmi dôležité jasne definovať význam pojmu výskum a vývoj, aby sa predišlo zneužívaniu pravidiel štátnej pomoci z tohto dôvodu,
I. VŠEOBECNÉ POZNÁMKY
1. opätovne upozorňuje na skutočnosť, že štátna pomoc by mala zostať poslednou možnosťou: nástrojom nápravy nerovnováhy, ktorú nie je možné riešiť prostredníctvom štandardných nástrojov politiky; zdôrazňuje význam, aký má zabezpečenie súdržnosti takýchto opatrení a opatrení zameraných na redukovanie počtu nadbytočných nariadení a zavádzanie ďalších deregulačných opatrení, investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy, zabezpečenie náležitej infraštruktúry a toho, aby systém patentov napomáhal inováciám, zabezpečenie spravodlivej súťaže, zjednodušenie prístupu k rizikovému kapitálu, podporovanie začínajúcich a malých podnikov, odstránenie prekážok pri slobode pohybu pracovníkov a vedcov v EÚ a prijatie spoločnej politiky legálneho prisťahovalectva, prostredníctvom ktorej by EÚ prilákala najlepších a najkvalifikovanejších kandidátov;
2. zdôrazňuje, že je potrebné podrobnejšie objasniť, ako sa budú pravidlá štátnej pomoci uplatňovať v súvislosti s medzinárodnými cezhraničnými ekonomickými činnosťami spoločností, výskumných zariadení a akademických inštitúcií;
3. zastáva názor, že štátna pomoc na inovácie by mala dopĺňať príslušné jednotné politiky Spoločenstva a mala by mať jasnú, merateľnú pridanú hodnotu pre bezprostredných užívateľov a sekundárny vplyv na širšie miestne, regionálne a národné hospodárstvo;
4. zdôrazňuje potrebu vyvodiť závery z predchádzajúcich prípadov, v ktorých štátna pomoc nebola úspešne poskytnutá a súčasne z prípadov, v ktorých sa stala účinným nástrojom dosahovania stanovených cieľov;
5. víta otvorenú konzultáciu Komisie a podporuje pokračovanie dialógu s cieľom objasniť všetky body pred dokončením nového rámca, ktorý by sa mal realizovať podľa možnosti čo najskôr; domnieva sa, že ak je cieľ inovácie viacrozmerný a komplexný, je potrebné sa vyhnúť veľmi obmedzujúcim definíciám pojmov a opatreniam a odporúča, aby sa stanovil predbežný termín revízie tohto rámca v prípade, že by ho bolo potrebné zlepšiť; okrem toho podotýka, že by sa mala vziať do úvahy revízia Manuálu z Oslo, ktorý stanovuje metodický rámec na určovanie miery inovácie;
6. žiada Komisiu, aby poskytla podrobnejšie informácie o možných nepriaznivých vplyvoch štátnej pomoci v globálnom meradle; žiada Komisiu, aby poskytla podrobnejšie informácie o možných nepriaznivých vplyvoch štátnej pomoci a aby zohľadnila štátnu pomoc poskytnutú medzinárodnými konkurentmi EÚ na sektorálnej a horizontálnej úrovni a jej možné rušivé aj stimulujúce dôsledky v globálnom meradle; upozorňuje, že účinné riadenie politiky v oblasti inovácií, medzinárodného hodnotenia, nadnárodných procesov štúdia politiky, sledovanie a hodnotenie vplyvov sú najprimeranejšou reakciou na výzvy globálnej súťaže;
II.
ZÁSADY KONTROLY ŠTÁTNEJ POMOCI NA INOVÁCIE
víta začleňovanie nových pravidiel, ktoré podporujú konkrétne a presne definované opatrenia späté s inováciou do existujúceho acquis communautaire , ak bude koherentné a transparentné
8. víta prístup hospodárstva k štátnej pomoci na inovácie a prípadne zavedenie predpisov ex-ante, ak sú transparentné, realizovateľné, nediskriminujú a ak zabezpečujú právnu istotu; trvá na tom, aby Komisia v úzkej spolupráci s Parlamentom pravidelne kontrolovala a vyhodnocovala náležitosť takýchto predpisov; je tiež potrebné zdôrazniť, že kritériá poskytovania dotácií na inováciu by mali závisieť od niektorých faktorov akými sú charakteristika hospodárskeho sektoru, štruktúra trhu a postavenie podniku na trhu;
9. trvá na tom, že základnými prioritami štátnej pomoci určenej na výskum a vývoj by mala byť podpora cezhraničnej spolupráce a verejného a súkromného partnerstva v oblasti výskumu, šírenie výsledkov výskumu a významných výskumných programov;
10. trvá na tom, že štátna pomoc na inovácie by mala byť dočasná, mala by sa poskytovať na základe transparentných a racionálnych kritérií, mala by byť primeraná, prísne a účinne kontrolovaná a mala by byť predmetom pravidelného hodnotenia vplyvov zo strany členských štátov a Komisie; trvá na tom, aby sa pri poskytovaní štátnej pomoci zohľadňovala „vzdialenosť od trhu“, teda nekomerčná fáza inovačného procesu; zdôrazňuje, že narastajúci význam inovácie sa nemusí stať dôvodom na poskytnutie štátnej pomoci podnikom;
11. opätovne pripomína, že inovácie sú neoddeliteľnou súčasťou všetkých obchodných činností a zdôrazňuje, že pravidlá a kritériá musia jasne stanoviť, že inovačné procesy per se nemajú nárok na štátnu pomoc; zdôrazňuje, že štátna pomoc by sa mala udeľovať len na inovácie, ktoré nie je možné financovať z bežných prostriedkov z podnikania a ktoré prispievajú k celkovým cieľom podnikania a spoločnosti;
12. považuje pojem „trhová neefektívnosť“ za primeranejší ako „zlyhanie trhu“ a žiada podrobnejšiu a pracovnú definíciu pojmu „zlyhanie trhu“; zastáva názor, že zistenie prekážok, ktoré brzdia inováciu a vyčíslenie jej skutočnej hodnoty by sa malo stať predmetom ďalšieho preskúmania;
13. zdôrazňuje potrebu spoľahlivých štatistických údajov o neefektívnosti trhu a štátnej pomoci v oblasti inovácií ako aj o efektívnosti štátnej pomoci na inovácie;
14. uznáva, že malé a stredné podniky a začínajúce podniky sú najviac postihnuté neefektívnosťou trhu; súčasne však upozorňuje na skutočnosť, že vplyv štátnej pomoci je menej deformačný, ak je táto poskytovaná na činnosti, ktoré nie sú priamo spojené s trhom alebo malými a strednými podnikmi a začínajúcimi podnikmi;
15. zdôrazňuje potrebu vytvoriť pre malé a stredné podniky inováciám naklonené prostredie s cieľom podnietiť ich nevyužitý potenciál na inovácie;
16. zdôrazňuje, že vzhľadom na význam, aký majú v tejto súvislosti malé a stredné podniky (MSP), ktoré prirodzene disponujú obmedzenými finančnými prostriedkami, je nutné poskytnúť im väčšiu časť dostupnej pomoci; za týmto účelom sa musí posilniť úloha sprostredkovateľov v oblasti inovácie uvedených v dokumente, len čo sa ich povaha a úloha podrobnejšie objasnia a potrebná infraštruktúra, ktorú by mali zabezpečovať, sa rozšíri o infraštruktúru IT, vytváranie sietí a pripájanie k medzinárodným databázam;
17. poukazuje na to, že MSP často nie sú ochotné podstúpiť veľké riziko spojené s technologickou inováciou, ktorá by mohla priniesť osoh nielen jednotlivcom, ale potenciálne aj spoločnosti ako celku; zdôrazňuje naliehavú potrebu zamerať štátnu pomoc na podporné činnosti, ktoré motivujú MSP a znižujú riziko spojené s procesmi technologickej inovácie, a tiež potrebu zlepšiť celkové podmienky podnikateľského prostredia;
18. veľké spoločnosti pokladá za podstatnú súčasť inovačných systémov a preto zastáva názor, že štátna pomoc pre veľké spoločnosti je prípustná, ak spolupracujú s ďalšími (veľkými podnikmi, malými podnikmi, vedeckými ústavmi) a v prípade, že spĺňajú kritériá predpisov ex-ante;
19. uvedomuje si, že štátna podpora môže byť nevyhnutná na začatie inovačných projektov alebo projektov vedeckého alebo technologického výskumu, ktoré sú od trhu vzdialené;
20. uznáva, že je ťažké ukázať stimulujúci vplyv rôznych nástrojov štátnej pomoci, no je možné ho uľahčiť tým, že sa vytvorí normovaný súbor otázok; uznáva, že rôzne granty by sa mali využívať čo najmenej;
21. vyslovuje pochybnosti v súvislosti s rozdielom medzi technickou inováciou a inováciou netechnického charakteru; poukazuje na význam inovácií netechnického charakteru, predovšetkým pri získavaní výhod hospodárskej súťaže zo strany malých a stredných podnikov; uprednostňuje definíciu pojmu inovácia, ktoré rozlišuje medzi pravidelnou operáciou podnikov a ich činností súvisiacich s inováciami; navrhuje, aby štátna pomoc bola schválená predovšetkým pre tie projekty, ktoré nesú isté riziko, majú pevný zámer, poskytujú výhody využiteľné aj v iných oblastiach a vytvárajú pozitívne vonkajšie vlyvy;
22. uznáva, že bonusy na regionálnej úrovni sú neprimerané, ak je povolená kumulácia štátnej pomoci; zastáva názor, že ak plány regionálnej pomoci dopĺňajú štátnu pomoc na inováciu, je potrebné, aby boli zlučiteľné s pravidlami platnými na vnútornom trhu a s pravidlami hospodárskej súťaže, zastáva navyše názor, že je potrebné pripísať mimoriadny význam definícii štátnej pomoci na inováciu a jej spôsobilosti vo vzťahu k regionálnym malým a stredným podnikom, pre ktoré je životne dôležité získať prístup k inovácii;
23. vyzýva Komisiu, aby prispela k tomu, že regionálne plány pomoci sa stanú progresívnejšími a umožnia predovšetkým podporiť nehmotné investície;
24. vyzýva Komisiu na zabezpečenie toho, aby sa financovanie zo štrukturálnych fondov EÚ v kombinácii so spolufinancovaním z ďalších zdrojov nepovažovalo za nezákonnú štátnu pomoc; ďalej žiada upraviť príslušné postupy tak, aby sa predišlo dvojitému oznamovaniu takéhoto financovania Komisii;
III.
PODPORA RIZIKA A EXPERIMENTOVANIE
25. súhlasí, že štátna pomoc by mala byť prideľovaná na základe kritérií uprednostňujúcich nové inovatívne podnikanie, a nie na základe vyhovujúcich nákladov; poukazuje na skutočnosť, že o pridelení štátnej pomoci by sa malo rozhodovať efektívne a v rámci jasne stanovenej lehoty;
26. navrhuje, aby doba, počas ktorej sa má podnik zviditeľniť v prípade príjemcov štátnej pomoci s dlhým cyklom výskumu a vývoja bola stanovená na osem rokov;
27. podporuje návrh, aby sa finančná podpora udeľovala prostredníctvom rizikového kapitálu nielen v začiatočnej fáze, ale aj vo fáze, ktorá po nej nasleduje; zdôrazňuje však, že toto riešenie nie je optimálne a že táto pomoc by mala byť krátkodobá a dodatočná a mala by dopĺňať súkromné investície;
28. zdôrazňuje, že je potrebné pozorne sledovať hranice nákladov na vývoj a výskum;
29. poukazuje na skutočnosť, že znevýhodňovanie inovačného prostredia v niektorých regiónoch a krajinách môže na súkromných investorov a finančné inštitúcie s vyšším stupňom rizika pôsobiť ako hlavný faktor spomaľujúci inováciu;
30. uvedomuje si, že prístup inovačných MSP k rizikovému kapitálu je v súčasnosti značne obmedzený, predovšetkým v prvých fázach ich vývoja; podporuje preto myšlienku využiť štátnu pomoc na prilákanie investícií súkromného kapitálu do regionálnych fondov rizikového kapitálu fungujúcich na základe partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom s väčšou flexibilitou investícií pre verejné zdroje
IV.
PODNIKOVÉ PROSTREDIE PODPORUJÚCE INOVÁCIU
31. žiada ďalšie objasnenie právneho štatútu sprostredkovateľov inovácií s ohľadom na ciele služieb, ktoré poskytujú; podporuje systém kupónov, no navrhuje zavedenie spolufinancovania s cieľom prilákať viac súkromných investícií; zastáva však názor, že odškodnenie vo výške 100% môže viesť k narúšaniu hospodárskej súťaže;
32. odporúča, aby sa univerzity a ich výskumné centrá podieľali na regionálnych partnerstvách medzi vereným a súkromným sektorom ako sprostredkovatelia v oblasti inovácie, alebo aby s nimi úzko spolupracovali; domnieva sa, že takto by sa vytvorilo lepšie prepojenie medzi výskumnými a inovačnými činnosťami univerzít a potrebami jednotlivých inovačných MSP a inovačných podnikateľských zoskupení;
33. žiada ďalšie objasnenie spôsobu akým sa majú uplatňovať pravidlá štátnej pomoci pre univerzity a výskumné strediská, v prípade ak sa zapájajú do hospodárskych činností;
34. vyslovuje pochybnosti v súvislosti s náležitosťou poskytovania štátnej pomoci malým a stredným podnikom na zamestnávanie vysoko kvalifikovaných pracovníkov, keďže malé a stredné podniky majú prístup k odborným vedomostiam a schopnostiam prostredníctvom sprostredkovateľov inovácií a odborníkov;
35. je presvedčený o potrebe posilniť vzťahy medzi podnikmi a univerzitami, okrem iného prostredníctvom zvyšovania mobility vysoko kvalifikovaného personálu všetkých špecializácií medzi univerzitami a podnikmi, najmä MSP; domnieva sa, že pomoc poskytovaná najmä prostredníctvom sprievodných programov musí podporovať tieto vzťahy; víta návrh Komisie rozdeliť práva duševného vlastníctva medzi partnerov (priemyselné a verejné výskumné organizácie) vo výskumných a inovačných programoch v súlade s tým, do akej miery sa bude každý partner do programu zapájať, vzhľadom na to, že tento prístup značne podporí vytváranie špičkových centier (poles of excellence); vyzýva preto Komisiu, aby predložila konkrétne návrhy na objasnenie právneho štatútu duševného vlastníctva za týchto okolností;
36. zastáva názor, že zoskupenia vznikajú prirodzeným spôsobom a preto by mali dostať štátnu pomoc len na dočasnej báze, v počiatočnej fáze s cieľom vyriešiť administratívne problémy a prekonať prekážky súvisiace so spoluprácou;
37. zastáva názor, že štátna pomoc pre oblasť infraštruktúry by mala spĺňať požiadavky technickej neutrality a otvoreného prístupu, riešiť identifikované zlyhanie trhu a zvýšiť inovatívny potenciál;
*
* *
38.
Poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
D ôvodová správa
Po prijatí komplexného balíčka reforiem týkajúcich sa štátnej pomoci predložila Európska komisia konzultačný dokument o štátnej pomoci na inovácie.
Oznámenie zdôrazňuje, že úroveň inovácií v Európe nie je optimálna, často kvôli zlyhaniam na trhu, akými sú externé vplyvy, nedostatočné šírenie informácií, nedokonalosti na kapitálových trhoch, nesúlad na trhu práce, nedostatočná koordinácia politiky výskumu a vývoja atď. Komisia preto zastáva názor, že štátna pomoc na technologické inovácie pre malé a stredné podniky sa poskytne v prípade, ak splnia jasné predpisy ex ante stanovené na základe nasledujúceho „všeobecného testu rovnováhy“: (1) prítomnosť jasne definovaného zlyhania trhu; (2) štátna pomoc predstavuje najvhodnejší nástroj politiky, napr. splnenie dodatočných požiadaviek a požiadaviek primeranosti; a (3) nastolenie rovnováhy medzi deformačným efektom miery štátnej pomoci a ochranou všeobecného záujmu.
Cieľom Komisie je začleniť do existujúcich právnych nástrojov EÚ sériu konkrétnych a cielených činností súvisiacich s inováciami, predovšetkým:
· Činnosti, ktoré podporujú podstupovanie rizika a experimentovanie a pomáhajú preklenúť priepasť medzi technickými znalosťami a trhom, ako sú: podpora vytvorenia a rastu inovačných začínajúcich podnikov; vyrovnanie medzery na kapitálovom trhu s cieľom zvýšiť rizikový kapitál v EÚ; a podporovanie technologického experimentovania a rizika pri spúšťaní inovatívnych produktov;
· Činnosti (obchodné služby a infraštruktúra), ktoré zlepšujú všeobecné obchodné prostredie pre inovácie, ako sú: stimulácia inovačných sprostredkovateľov; povzbudzovanie kurzov a mobility; a podpora rozvoja centier na vysokej úrovni prostredníctvom spolupráce a zoskupovania.
I. Všeobecné poznámky
Spravodajkyňa víta prístup Komisie o „menšej a lepšie zacielenej štátnej pomoci“ a podporuje záväzok jej presmerovania v prospech horizontálnych cieľov, akými sú výskum, inovácie a optimalizácia ľudského kapitálu.
Aj pri riešení problému nedostatočných inovácií v Európe, by prvou prioritou malo byť zlepšenie hospodárskej súťaže a štátna pomoc by mala byť „posledným riešením“.
Oznámenie Komisie „Proaktívna politika hospodárskej súťaže pre Európu“ zdôrazňuje, že členské štáty často krát neefektívne dotujú priemysel, a neriešia v dostatočnej miere zlyhania trhu v oblasti inovácií.
Preto by pravidlá štátnej pomoci mali poskytnúť záruky, že štátna pomoc nie je pre členské krajiny stratou, i keď ju vždy financujú daňoví poplatníci, a preto by mala byť poskytovaná zodpovedne, aby sa zabezpečila návratnosť financií.
Mnohé problémy v oblasti inovácií skutočne vyžadujú komplexnejší politický prístup spojený s optimalizáciou podnikateľského prostredia prostriedkami, ako sú: obmedzenie byrokracie, investície do vzdelávania a kurzov, vysoká kvalita infraštruktúry, patentový režim vedúci k inovácii, prístup k rizikovému kapitálu, povzbudzovanie podnikateľského ducha, odstránenie prekážok voľného pohybu pracovníkov a výskumníkov v rámci EÚ, a prijatie spoločnej politiky pre legálne prisťahovalectvo, ktoré Európe umožní prilákať najlepších a najšikovnejších kandidátov.
Členské štáty by okrem toho mali zintenzívniť svoje úsilie pri dosahovaní cieľa investovať 3 % do výskumu a vývoja v súlade s cieľmi lisabonskej stratégie.
Pravidlá EÚ o štátnej pomoci na inováciu by nesporne mali brať do úvahy medzinárodný kontext a skutočnosť, že EÚ zaostáva za celosvetovou konkurenciou, pokiaľ ide o investície do vývoja a výskumu, ako aj investície na vytvorenie rastu produktivity (pozri diagram 1).
Spravodajkyňa zastáva názor, že správnou odozvou na výzvu celosvetovej hospodárskej súťaže na poli inovácie nie je poskytnutie vyššej štátnej pomoci, ale vytvorenie správnej úrovne prostredia pomocou efektívnej inovačnej vládnej politiky, medzinárodného hodnotenia a nadnárodnej politiky vzdelávania.
V tomto ohľade by mali členské štáty v oblasti politík inovácie vyvinúť všeobecné stratégie s kvantifikovateľnými cieľmi, v rámci ktorých by sa mali systematicky vykonávať činnosti, ako sú hodnotenie vplyvov a vyhodnotenie efektívnosti vládnych prístupov.
Diagram 1: Inovačná medzera medzi EÚ a USA a Japonskom
EU25 innovation gap towards US, Japan and EU15
EU25 equal to 0.00
Založené na súbore porovnateľných údajov 16 indikátorov.
1 , USA a Japonsko sú stále ďaleko pred EÚ25.
Inovačná medzera medzi EU25 a USA má stabilnú tendenciu.
Zdroj:TrendChart – Inovačná politika v Európe.
II.
Zásady kontroly štátnej pomoci na inovácie
Spravodajkyňa súhlasí s prístupom Komisie nevytvárať osobitný rámec pre inovácie a obmedziť zmeny v existujúcej legislatíve s cieľom obmedziť riziko právnej neistoty a „byrokracie“.
Uplatnenie ekonomického prístupu k štátnej pomoci na inovácie, založenej na predpisoch ex -ante , môže byť považované za dostatočné, ak je transparentné, nediskriminujúce a poskytuje právnu istotu.
Komisia by mala v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom presadiť pravidelné preskúmanie, kontrolu a vyhodnocovanie efektívnosti týchto predpisov.
V prípade poskytnutia by štátna pomoc na inovácie mala mať dočasnú povahu, mala by byť primeraná, prísne a účinne kontrolovaná a mala by podliehať pravidelnému hodnoteniu vplyvov prostredníctvom analýz ex post, vykonávaných členskými štátmi a Komisiou.
Spravodajkyňa odporúča, aby sa termín „zlyhanie trhu“ nahradil termínom „trhová neefektívnosť'.
Komisia by mala zvážiť vypracovanie dôveryhodnej metodológie na posúdenie trhovej neefektívnosti, založenej na jasnej a operatívnej skupine ukazovateľov.
Okrem toho by sa inovácia trhovej neefektívnosti mala byť analyzovaná v širšom kontexte podľa článkov 81 a 82 Zmluvy o ES.
Na vypracovanie dôveryhodnej metodológie na hodnotenie predpisov ex ante by mali členské štáty poskytnúť spoľahlivé štatistické údaje o trhovej neefektívnosti, ako aj o neefektívnosti štátnej pomoci.
Spravodajkyňa súhlasí so záverom Komisie, že najviac ovplyvnené neefektívnosťou sú malé a stredné podniky a začínajúce podniky, a preto je štátna pomoc menej deformovaná, ak sa poskytuje na aktivity, ktoré nie sú priamo spojené s trhom alebo malým a stredným a začínajúcim podnikom.
Napriek tomu sa stanovené predpisy ex ante môžu týkať rovnako aj veľkých spoločností, ale iba v prípade spolupráce s malými a strednými podnikmi v zoskupeniach a centrách vysokej úrovne a ak sú splnené ex ante kritériá.
Spravodajkyňa sa domnieva, že vzhľadom na rôzne možnosti finančnej podpory inovačných aktivít na európskej, národnej a regionálnej úrovni, ako aj vzhľadom na množstvo nástrojov, ktoré majú členské štáty k dispozícii na povzbudenie inovácií, je potrebné sa vyhnúť priamej podpore ak je to možné.
Spravodajkyňa by rada zdôraznila, že rozdiel medzi technologickými a netechnologickými aktivitami nemôže byť postačujúci pri vymedzovaní pojmu inovácie, na jednej strane „technológia“ nemusí vždy nevyhnutne znamenať efektívnu inováciu a na druhej strane „netechnologický“ prístup môže byť takisto inovačný.
Z tohto dôvodu by mala Komisia prepracovať definíciu založenú na kritériách, ktoré rozlišujú medzi pravidelnými každodennými činnosťami spoločností a ich inovačnými aktivitami.
Inovačné projekty sa ukazujú byť vhodné pre štátnu pomoc vtedy, ak:
ü vytvárajú dodatočný alebo nový prospech pre klienta;
ü javia sa ako rizikové, keďže skutočné inovácie sú obyčajne spojené s určitým stupňom neistoty investície;
ü inovácia, ktorú vytvárajú, je prenosná (t. j. dá sa legalizovať prostredníctvom licencií, autorských práv atď.);
ü vytvárajú pozitívne externé vplyvy;
Komisia zvažuje, či má naďalej uplatňovať momentálne existujúce regionálne bonusy, ak sa štátna pomoc poskytnutá na inovácie dá kumulovať s regionálnou pomocou, keďže každá sa vzťahuje na rôzne oprávnené náklady.
Spravodajkyňa súhlasí, že nedostatok inovácií a výskumu a vývoja je hlavnou charakteristikou regiónov, ktoré potrebujú kohéznu pomoc.
Avšak, ak je povolená kumulácia štátnej pomoci, regionálne bonusy sú nevhodné.
III.
Podpora prijatia rizika a experimentovania
Spravodajkyňa víta opatrenia navrhnuté Komisiou na podporu prijatia rizika a experimentovania, keďže pretrváva tendencia uprednostňovania riešení, ktoré posúvajú trh dopredu, a uprednostňovania použitia súkromného kapitálu.
Nahradenie definície oprávnených nákladov inovačnými začínajúcimi podnikmi ako základu pre pridelenie štátnej pomoci pre inovácie je v súlade s celkovou stratégiou lepšie cielenej štátnej pomoci a spravodajkyňa ho podporuje.
Ale existencia časovej požiadavky by sa mala pre podniky s dlhými cyklami výskumu a vývoja predĺžiť na 8 rokov.
Poskytovanie finančnej podpory pre rizikový kapitál je aj vo fáze po založení pre malé a stredné podniky najdôležitejšie.
Ale napriek tomu by táto pomoc mala byť krátkodobého charakteru a mala by byť doplnkovou pomocou k prvotným súkromným investíciám.
IV.
Podpora podnikateľského prostredia pre inovácie
Ďalšie objasnenie právneho stavu sprostredkovateľov inovácií je nevyhnutné predovšetkým z hľadiska rozsahu služieb, ktoré ponúkajú (trhovo / netrhovo orientované aktivity), keďže ich definícia a postavenie je v konzultačnom dokumente značne neurčité a nejasné.
Univerzity majú potenciál kľúčového podporovateľa podnikateľskej kultúry a ducha.
Tradičná kultúrna priepasť medzi obchodom a akademickou pôdou by sa mala redukovať, aby sa vytvorilo prostredie napomáhajúce inovácii a prostredie príťažlivé pre vedeckých pracovníkov.
Aby sa zvýšili stimuly na spoluprácu, Komisia by mala ďalej objasniť uplatňovanie pravidiel udeľovania štátnej pomoci pre univerzity a výskumné inštitúcie, ak sú zapojené do ekonomických aktivít ako súčasť zoskupení alebo centier na vysokej úrovni.
Spravodajkyňa je skeptická s ohľadom na primeranosť štátnej pomoci udeľovanej malým a stredným podnikom určenej na najímanie kvalifikovaného personálu, keďže prostredníctvom služieb sprostredkovateľov môžu mať prístup k špeciálnym znalostiam a zručnostiam.
Mnoho príkladov dokazuje, že vznik úspešných zoskupení je prirodzenou záležitosťou.
Preto by sa im štátna pomoc mala udeľovať iba na dočasnom základe počas počiatočnej fázy, aby sa vyrovnali s administratívnymi a kooperačnými prekážkami.
Ak je udelená, skupiny a centrá na vysokej úrovni by mali byť podrobené pravidelnej kontrole z hľadiska ich výnimočnosti a príspevku k inováciám.
Nevyhnutným predpokladom pre inovácie je vysokokvalitná infraštruktúra a rozvoj zoskupení.
Štátna pomoc pre ne však nesmie byť bezvýhradná a musí splniť požiadavky technickej neutrality a otvoreného prístupu, zaoberať sa identifikovaným zlyhaním trhu a umocniť inovačný potenciál.
20.3.2006
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
k sektorálnym aspektom Akčného plánu štátnej pomoci: pomoc na inováciu
( 2006/2044(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Pier Antonio Panzeri
NÁVRHY
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku žiada Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor zahrnul do svojho návrhu uznesenia tieto návrhy:
1. zdôrazňuje, že vzhľadom na význam, aký majú v tejto súvislosti malé a stredné podniky (MSP), ktoré prirodzene disponujú obmedzenými finančnými prostriedkami, je nutné poskytnúť im väčšiu časť dostupnej pomoci; za týmto účelom sa musí posilniť úloha sprostredkovateľov v oblasti inovácie uvedených v dokumente, len čo sa ich povaha a úloha podrobnejšie objasnia a potrebná infraštruktúra, ktorú by mali zabezpečovať, sa rozšíri o infraštruktúru IT, vytváranie sietí a pripájanie k medzinárodným databázam;
2. uznáva technické ťažkosti pri odhadovaní, do akej miery sú netechnologické inovácie ovplyvnené nedostatkami na trhu; domnieva sa však, že vzhľadom na významný prínos netechnologických inovácií, najmä inovácií v oblasti služieb a podnikania, k európskej konkurencieschopnosti, by za žiadnych okolností nemali byť vylúčené z rozsahu pôsobnosti pravidiel týkajúcich sa štátnej pomoci na inováciu;
3. zdôrazňuje potrebu vytvoriť sieť regionálnych sprostredkovateľov v oblasti inovácie, určiť ich právne postavenie a objasniť podmienky získavania štátnej pomoci; navrhuje, aby existujúcim organizáciám na podporu podnikania, ako sú podnikateľské inovačné centrá (BIC), technologické inkubačné centrá, high-tech centrá atď., na základe jednoznačných kritérií týkajúcich sa ponuky komplexných služieb pre inovačné spoločnosti udeľoval vnútroštátny orgán licenciu „sprostredkovateľa v oblasti inovácie“;
4. navrhuje, aby sprostredkovatelia v oblasti inovácie, ktorí konajú vo verejnom záujme a zameriavajú sa na zlyhania trhu brániace rozvoju technologických inovácií, mohli byť oprávnení na štátne financovanie až do výšky 100% prostredníctvom istého druhu „poukážky na inovačné služby“, a to najmä v oblastiach, v ktorých majú inovačné MSP zvyčajne obmedzený prístup k štátnej pomoci;
5. je presvedčený o potrebe posilniť vzťahy medzi podnikmi a univerzitami, okrem iného prostredníctvom zvyšovania mobility vysoko kvalifikovaného personálu všetkých špecializácií medzi univerzitami a podnikmi, najmä MSP; domnieva sa, že pomoc poskytovaná najmä prostredníctvom sprievodných programov musí podporovať tieto vzťahy; víta návrh Komisie rozdeliť práva duševného vlastníctva medzi partnerov (priemyselné a verejné výskumné organizácie) vo výskumných a inovačných programoch v súlade s tým, do akej miery sa bude každý partner do programu zapájať, vzhľadom na to, že tento prístup značne podporí vytváranie kompetenčných centier (poles of excellence); vyzýva preto Komisiu, aby predložila konkrétne návrhy na objasnenie právneho statusu duševného vlastníctva za týchto okolností;
6. odporúča, aby sa univerzity a ich výskumné centrá podieľali na regionálnych verejno-súkromných partnerstvách ako sprostredkovatelia v oblasti inovácie, alebo aby s nimi úzko spolupracovali; domnieva sa, že takto by sa vytvoril veľký synergický účinok s lepším prepojením medzi výskumnými a inovačnými činnosťami univerzít a potrebami jednotlivých inovačných MSP a inovačných podnikateľských zoskupení;
7. zdôrazňuje, že je potrebné podrobnejšie objasniť, ako sa budú pravidlá štátnej pomoci uplatňovať v súvislosti s medzinárodnými cezhraničnými ekonomickými činnosťami spoločností, výskumných zariadení a akademických inštitúcií;
8. vyzýva Komisiu na zabezpečenie toho, aby sa štrukturálne financovanie EÚ v kombinácii so spolufinancovaním z ďalších zdrojov nepovažovalo za nezákonnú štátnu pomoc; ďalej žiada upraviť príslušné postupy tak, aby sa predišlo dvojitej notifikácii takéhoto financovania Komisii;
9. uznáva dynamický prínos regionálnych podnikateľských zoskupení a kompetenčných centier k rastúcej európskej konkurencieschopnosti; domnieva sa preto, že štátna pomoc je dôležitá pri vytváraní regionálnych a národných kompetenčných centier a pri ich prepájaní s príslušnými centrami v iných členských štátoch; domnieva sa, že by sa mali objasniť príslušné vymedzenia pojmov, čo by umožnilo hladšiu realizáciu pravidiel štátnej pomoci na inováciu; v súvislosti s regionálnym a národným charakterom kompetenčných centier sa domnieva, že pri určovaní počtu a celkového cieľa týchto centier, ktoré získajú povolenú štátnu pomoc, by sa mali vziať do úvahy špecifické charakteristiky a komparatívne výhody príslušného regiónu alebo krajiny;
10. poukazuje na to, že MSP často nie sú ochotné podstúpiť veľké riziko spojené s technologickou inováciou, ktorá by mohla priniesť osoh nielen jednotlivcom, ale potenciálne aj spoločnosti ako celku; zdôrazňuje naliehavú potrebu zamerať štátnu pomoc na podporné činnosti, ktoré motivujú MSP a znižujú riziko spojené s procesmi technologickej inovácie, a tiež potrebu zlepšiť celkové podmienky podnikateľského prostredia;
11. zdôrazňuje, že štátna pomoc poskytovaná iným spoločnostiam než MSP môže byť prijateľná, najmä ak ide o podporu menšieho rozsahu, v prípadoch, keď sa udelí za účelom podporovania spolupráce veľkých podnikov a kompetenčných centier, spolupráce s inými spoločnosťami, MSP, akademickými inštitúciami v „otvorených inovačných“ a iných zoskupeniach, kompetenčnými centrami a tiež podporovania spoločných programov výskumu a vývoja, pričom táto štátna pomoc musí spĺňať kritériá vopred ustanovených pravidiel.
12. domnieva sa, že inovácia by mala byť významným záujmom existujúcich regionálnych sietí a agentúr a mala by byť zahrnutá vo všetkých stratégiách regionálneho rozvoja ako nástroj na boj proti regionálnej nerovnováhe;
13. súhlasí s tým, že technologická inovácia a jej inovačný potenciál sú často sústredené do určitého regiónu; považuje preto za nevyhnutné podporovať potenciálnych autorov inovačných nápadov, rovnako ako začínajúce podniky a tiež prostredníctvom diferencovanej štátnej pomoci s využitím regionálnych prémií a bonusov podporovať inovačné MSP vrátane bonusov zohľadňujúcich geografické kritériá; je presvedčený, že takéto regionálne podporné opatrenia sú veľmi dôležité, a to najmä v menej rozvinutých regiónoch, kde sú zlyhania trhu často príčinou nízkeho hospodárskeho rastu a odlivu mozgov;
14. uvedomuje si, že prístup inovačných MSP k rizikovému kapitálu je v súčasnosti značne obmedzený, predovšetkým v prvých fázach ich vývoja; podporuje preto myšlienku využiť štátnu pomoc na prilákanie investícií súkromného kapitálu do regionálnych fondov rizikového kapitálu fungujúcich ako verejno-súkromné partnerstvá s väčšou flexibilitou investičných tranží pre verejné zdroje;
15. víta otvorenú konzultáciu Komisie a podporuje pokračovanie dialógu s cieľom objasniť všetky body pred dokončením nového rámca, ktorý by sa mal realizovať podľa možnosti čo najskôr; domnieva sa, že ak je cieľ inovácie viacrozmerný a komplexný, treba sa vyhnúť veľmi obmedzujúcim vymedzeniam pojmov a opatreniam a odporúča, aby sa stanovil predbežný termín revízie tohto rámca v prípade, že by ho bolo potrebné zlepšiť; okrem toho podotýka, že by sa mala vziať do úvahy revízia Manuálu z Oslo, ktorý stanovuje metodický rámec na určovanie miery inovácie;
POSTUP
Názov
O štátnej pomoci na inováciu
Číslo postupu
2006/2044(INI)
Gestorský výbor
ECON
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
ITRE 16.2.2006
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Nie
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Pier Antonio Panzeri 26.1.2006
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
21.2.2006
20.3.2006
0.0.0000
Dátum prijatia
20.3.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+ :
– :
0 :
27 0 0
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
John Attard-Montalto, Philippe Busquin, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Giles Chichester, Lena Ek, Norbert Glante, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Anne Laperrouze, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Paul Rübig, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
María del Pilar Ayuso González, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Lambert van Nistelrooij, Josu Ortuondo Larrea, Esko Seppänen, Alyn Smith
Náhradníci (čl. 178 ods.2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
POSTUP
Názov
O štátnej pomoci na inováciu
Číslo postupu
2006/2044(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia povolenia na schôdzi
ECON 16.2.2006
Výbor požiadaný o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
EMPL 16.2.2006
ITRE
16.2.2006
IMCO
16.2.2006
TRAN
16.2.2006
REGI
16.2.2006
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
EMPL 18.1.2006
IMCO
21.2.2006
TRAN
11.10.2005
REGI
22.2.2006
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca dátum menovania
Sophia in 't Veld 15.11.2005
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
24.1.2006
21.2.2006
20.3.2006
Dátum prijatia
21.3.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
28
2
13
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Jan Christian Ehler, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček.
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Katerina Batzeli, Jorgo Chatzimarkakis, Harald Ettl, Ján Hudacký, Alain Lipietz, Jules Maaten, Vladimír Maňka, Giovanni Pittella, Gilles Savary, Corien Wortmann-Kool.
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Dátum predloženia
23.3.2006
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
