28.5.2008
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
predkladajú André Brie, Tobias Pflüger a Esko Seppänen
v mene skupiny GUE/NGL
o samite EÚ – USA
Uznesenie Európskeho parlamentu o samite EÚ – USA
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na svoje uznesenie o prípade SWIFT, dohode o záznamoch podľa mena cestujúceho (PNR) a transatlantickom dialógu o týchto otázkach zo 14. februára 2007,
–
so zreteľom na svoje uznesenie o rokovaniach medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi o zrušení vízovej povinnosti z 22. mája 2008,
–
so zreteľom na uznesenie o údajnom využívaní európskych krajín zo strany CIA na prevoz a nezákonné zadržiavanie väzňov zo 14. februára 2007,
–
so zreteľom na svoje uznesenie o zvyšovaní cien potravín v EÚ a rozvojových krajinách z 22. mája 2008,
–
so zreteľom na svoje uznesenia o Guantanáme,
–
so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A.
keďže niektoré politiky administratívy USA sú vážnou prekážkou rozvoja transatlantických vzťahov; keďže politika USA orientovaná na multilateralizmus, mier a zásady právneho štátu v medzinárodných vzťahoch a politika udržateľného rozvoja a boja proti chudobe, za sociálnu spravodlivosť a riešenie celosvetových problémov by mohli dať významný podnet k rozvoju vzťahov medzi EÚ a USA;
B.
keďže vzťahy medzi občianskymi spoločnosťami Európy a Spojených štátov majú hlboké korene a vychádzajú zo spoločných hodnôt, ako je dodržiavanie a presadzovanie demokracie, ľudských práv a zásad právneho štátu, udržateľného hospodárstva a udržateľného rozvoja;
C.
keďže je zrejmé, že zahraničná politika USA, v ktorej dominujú vojenské riešenia, zlyhala, a to najmä v týchto oblastiach:
∙ invázia do Iraku pod vedením USA a jej následky viedli k rozšíreniu násilia, náboženským konfliktom a chaosu ohrozujúcemu jednotu Iraku a stabilitu celého regiónu a spôsobili smrť desiatok tisícov ľudí a vysídlenie miliónov osôb v Iraku i mimo neho, a to najmä žien a detí;
∙ operácie vojenských síl NATO v Afganistane mali za následok novú destabilizáciu krajiny;
∙ takzvaný boj proti terorizmu a neriešenie narastajúcich hospodárskych a sociálnych problémov vo svete plodí ďalšie násilie;
D.
keďže administratíva USA je zodpovedná za vážne porušenia ľudských práv a základných slobôd v Afganistane, Iraku a na Guantáname;
E.
keďže Spojené štáty nesú hlavné bremeno zodpovednosti za narušenie systému kontroly zbraní a odzbrojovania;
F.
keďže stratégia vlády USA v oblasti boja proti terorizmu využíva všadeprítomné nástroje na monitorovanie citlivých údajov týkajúcich sa európskych občanov, ako napríklad dohodu o PNR a monitorovanie bankových údajov prostredníctvom siete SWIFT; keďže tieto kroky predstavujú riziko ohrozenia základných práv a slobôd európskych občanov;
G.
keďže Rada v roku 2001 oslobodila občanov USA od vízovej povinnosti; keďže porovnateľná výnimka sa žiaľ neuplatňuje pre všetkých občanov EÚ a USA stále vyžadujú vízovú povinnosť v prípade štátnych príslušníkov niektorých členských štátov (v súčasnosti Bulharska, Cypru, Českej republiky, Estónska, Grécka, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Rumunska a Slovenska) okrem iného z dôvodu, že počet zamietnutých žiadostí o víza, ktorých udeľovanie je založené na netransparentných kritériách, presahuje 3 % žiadostí (za určitých podmienok 10 %),
H.
keďže vláda USA neratifikovala štatút Medzinárodného trestného súdu, ale pokúšala sa prostredníctvom bilaterálnych dohôd o beztrestnosti zabrániť tomu, aby sa jej občania zodpovedali pred týmto súdom za svoju protiprávnu činnosť;
I.
keďže trest smrti existuje v 38 štátoch Spojených štátov amerických a na federálnej úrovni;
J.
keďže Spojené štáty nepodpísali Kjótsky protokol;
1.
opäť zdôrazňuje význam vzťahov medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou a najmä medzi ich národmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že najmä vďaka zahraničnej politike vlády USA existujú vážne problémy v rozvoji transatlantického partnerstva, ako aj v hospodárskej spolupráci;
2.
dúfa, že voľby prinesú väčšiu angažovanosť USA v presadzovaní multilateralizmu a mieru vo svete;
3.
zdôrazňuje, že obrana mieru a medzinárodného práva, ľudských práv a základných slobôd by mala tvoriť jadro transatlantických vzťahov; nalieha na Radu a Komisiu, aby vyslali jasný signál svojim partnerom v Spojených štátoch, že porušovanie týchto dohodnutých pravidiel a zásad je hlavnou prekážkou rozvoja vzťahov;
4.
vyzýva Radu a Komisiu, aby zintenzívnili politický dialóg s vládou Spojených štátov o koncepčných otázkach medzinárodnej politiky:
∙ aby jasne uviedli, že multilateralizmus, a najmä medzinárodná spolupráca v rámci OSN je aj naďalej tým najlepším spôsobom, ako označovať hrozby, ako im čeliť a ako nájsť riešenia pre celosvetové problémy;
∙ aby opäť vyjadrili nesúhlas EÚ s akýmikoľvek preventívnymi jednostrannými vojenskými krokmi a koncepciami založenými na vojenskej superveľmoci;
∙ aby opäť potvrdili, že boj proti terorizmu sa nedá viesť pri porušovaní medzinárodného práva a na úkor dohodnutých, základných a zdieľaných hodnôt, ako je dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd, zásad právneho štátu a príslušných Ženevských dohovorov;
5.
zastáva názor, že zintenzívnenie parlamentného politického dialógu medzi EÚ a USA by mohlo byť na tieto účely užitočné; žiada Komisiu, aby venovala viac pozornosti vzťahom na úrovni občianskej spoločnosti a aby sa nezameriavala len na obchodný dialóg;
Medzinárodné otázky
6.
vyzýva EÚ a USA, aby z rozvojových cieľov tisícročia vytvorili základ medzinárodnej rozvojovej politiky; nalieha na Radu, Komisiu, členské štáty a USA, aby zintenzívnili pomoc rozvojovým krajinám v záujme zachovania dôveryhodnosti záväzkov na zvýšenie pomoci, ktoré prijali; uznáva záväzok USA zvýšiť rozvojovú pomoc vo všeobecnosti a najmä pomoc určenú Afrike; nalieha na prezidenta USA, aby využil svoj posledný rok v úrade na stanovenie ambicióznych výsledkov pre stretnutie G8 v Japonsku a septembrový samit OSN o rozvojových cieľoch tisícročia v New Yorku; žiada EÚ, aby zachovala rozvojové ciele tisícročia (MDG) a ročné rozvrhy na dosiahnutie 0,7 % v oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) ako kľúčový bod programu Európskej rady v dňoch 19. – 20. júna;
7.
vyzýva Radu a Komisiu, aby počas nadchádzajúceho samitu EÚ – USA bránili politiku týkajúcu sa Iraku, ktorá je založená na zásadách medzinárodného práva a aby sa zaviazali:
∙ pracovať na dosiahnutí skutočnej a úplnej nezávislosti Iraku a okamžitého stiahnutia okupujúcich jednotiek;
∙ prispieť k dosiahnutiu skutočnej a úplnej nezávislosti Iraku pokiaľ ide o jeho zásoby ropy a iných prírodných zdrojov;
∙ pomôcť politickej, hospodárskej a sociálnej rekonštrukcii Iraku;
8.
vyzýva Radu a Komisiu, aby vyjadrili vážne obavy EÚ z tlaku vyvíjaného na Irán, aby opäť zdôraznili svoj nesúhlas s akýmikoľvek vojenskými krokmi, aby trvali na mierovom politickom urovnaní sporu týkajúceho sa iránskeho jadrového programu, aby súhlasili s presunutím iránskej otázky z Bezpečnostnej rady OSN späť do kompetencie Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu a so začatím rokovaní s Iránom bez predbežných podmienok;
9.
vyzýva Radu a Komisiu, aby s partnermi z USA analyzovali, aké nesprávne strategické a koncepčné úsudky prispeli k súčasnej situácii v Afganistane vrátane poctivého posúdenia súčasnej vojenskej stratégie, ako aj stratégie civilnej rekonštrukcie krajiny; konštatuje, že je nevyhnutná zásadná zmena stratégie, keďže mier, bezpečnosť a rozvoj sa dosiahnu len vtedy, keď sa zastaví špirála násilia, keď sa vojenské riešenie nahradí posilneným civilným rekonštrukčným úsilím a keď sa v dôsledku toho obnoví dôvera afganského obyvateľstva; vyzýva na okamžité stiahnutie všetkých zahraničných vojenských síl;
10.
zastáva názor, že vyriešenie blízkovýchodného konfliktu na základe rezolúcií OSN by malo byť hlavným cieľom transatlantických vzťahov; vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že zhoršujúca sa situácia palestínskeho ľudu v Gaze a na Západnom brehu podkopáva dôveryhodnosť rokovaní, ktoré by mali viesť k ukončeniu okupácie a nastoleniu nezávislého palestínskeho štátu susediaceho s Izraelom podľa hraníc zo 4. júna 1967; vyzýva EÚ a USA, aby vo svojich vzťahoch s Izraelom trvali na okamžitom zastavení výstavby osád, uzavretí kontrolných miest na Západnom brehu namiesto zvyšovania ich počtu a na ukončení zásahov v palestínskych mestách a prepustení politických väzňov; zdôrazňuje význam dosiahnutia mierovej dohody do konca roku 2008, ktorá by bez výnimky vyriešila všetky otvorené otázky vrátane ústredných tém;
11.
vyzýva Radu a Komisiu, aby pred svojimi partnermi z USA vyjadrili vážne obavy EÚ z plánu na vybudovanie protiraketového systému v členských štátoch EÚ a vyzýva USA, aby od tohto plánu, ktorý znepokojil verejnosť v Európe, upustili; domnieva sa, že nový protiraketový systém predstavuje riziko vzniku nových pretekov v zbrojení, ktorý z Európy urobí cieľ vojenských útokov a vytvorí nové politické rozdelenie medzi členskými štátmi EÚ, ako aj medzi Ruskom a EÚ;
12.
nalieha na EÚ a USA, aby sa snažili o obnovenie rokovaní o kontrole zbrojenia na mnohostrannej úrovni na pôde OSN a na dvojstrannej úrovni; opätovne vyzýva USA, aby:
∙ zastavili vývoj novej generácie taktických jadrových zbraní;
∙ ratifikovali Zmluvu o všeobecnom zákaze jadrových skúšok;
∙ ratifikovali Konvenciu o zákaze používania, skladovania, výroby a prevozu protipechotných nášľapných mín a o ich zničení (Ottawská konvencia);
∙ upustili od odmietania protokolu o posilnení dodržiavania Dohovoru OSN o biologických a toxických zbraniach;
13.
Vyzýva EÚ a USA, aby
∙ prijali konkrétne kroky s cieľom obmedziť a v konečnom dôsledku predísť šíreniu ručných a ľahkých zbraní (SALW),
∙ s okamžitou platnosťou vyhlásili moratórium na používanie, financovanie, skladovanie, výrobu, prevážanie či vývoz kazetovej munície, pokiaľ sa nedohodne medzinárodne záväzná zmluva o zákaze, skladovaní, vývoze a používaní týchto zbraní;
∙ prispeli k posilneniu režimu v rámci Zmluvy o nešírení jadrových (NPT) zbraní prísnym plnením všetkých záväzkov vyplývajúcich z tejto zmluvy, najmä jej článku 2;
∙ dali nový impulz uplatňovaniu Dohovoru o chemických zbraniach a posilnenie organizácie, ktorá vznikla na jeho základe;
14.
vyzýva USA, aby ratifikovali štatút Medzinárodného trestného súdu;
15.
konštatuje, že pracovná skupina na vysokej úrovni zložená zo zástupcov Komisie, Rady a predstaviteľov vlády USA z ministerstva spravodlivosti a ministerstva vnútornej bezpečnosti tvorí politický rámec dialógu medzi EÚ a USA v bezpečnostných otázkach; trvá na tom, že Európsky parlament a Kongres USA by mali byť v spojení s touto pracovnou skupinou na vysokej úrovni a že jej programy, zápisnice a skúmané dokumenty a rozhodnutia by sa mali zverejňovať;
Globálne výzvy a zmena klímy
16.
vyzýva USA, aby ratifikáciou Kjótskeho protokolu prejavili ochotu spolupracovať s medzinárodným spoločenstvom; nalieha na USA, aby urobili všetko pre prijatie domácich právnych predpisov týkajúcich sa klímy pred konferenciou OSN, ktorá sa uskutoční v Kodani v decembri 2009;
17.
nalieha na transatlantických partnerov, aby sa prednostne zaoberali zmenou klímy a nadviazali na úspešnú konferenciu v Bali z decembra 2007; vyzýva EÚ a USA, aby spolupracovali s cieľom dosiahnuť v roku 2009 ambicióznu dohodu o období po roku 2012 vrátane zmiernenia a prispôsobenia krokov na medzinárodnej úrovni;
18.
vyzýva transatlantických partnerov, aby v rámci konzultácií vysoko uprednostňovali otázku potravinovej krízy; zdôrazňuje potrebu zvýšiť núdzovú pomoc na riešenie okamžitej hrozby, ktorej čelia najchudobnejší obyvatelia planéty v podobe vysokých cien potravín; vyzýva Radu, Komisiu a Kongres a vládu USA, aby sa zaoberali štrukturálnymi problémami, ako sú nedostatočné investície do poľnohospodárstva, a vyzýva na koordinovaný globálny prístup EÚ, USA a medzinárodných organizácií, ktorý by mal zahŕňať spravodlivejšie obchodné pravidlá a zvýšenie investícií do poľnohospodárstva v rozvojových krajinách so zameraním na malovýrobcov a ženy; vyzýva lídrov EÚ a USA, aby aktívne podporovali skupinu OSN pre osobitné úlohy pre celosvetovú potravinovú krízu vytvorenú pod vedením generálneho tajomníka OSN Ban Ki-Moona a aby sa zúčastňovali na jej činnosti;
Ľudské práva a základné slobody
19.
zdôrazňuje potrebu transatlantického politického dialógu o otázkach týkajúcich sa boja proti terorizmu v zmysle boja právnymi prostriedkami; vyzýva Radu a Komisiu, aby zdôraznili, že primeraným právnym rámcom medzinárodného boja proti terorizmu je trestné právo a medzinárodný právny poriadok o ľudských právach;
20.
vyzýva Radu a Komisiu, aby sa jasne vyjadrili, že právne záruky stanovené v normách a tradíciách EÚ sa musia vo všetkých dohodách s USA dodržiavať v plnom rozsahu, že musia byť zaručené európske normy ochrany údajov a že je zakázané získavanie alebo používanie údajov, ktoré by mohlo ohroziť akékoľvek práva a záruky;
21.
opäť pripomína svoju výzvu Rade EÚ a Európskej komisii, aby konečne uplatnili odporúčania ktoré im adresoval Dočasný výbor vo veci údajného využívania európskych krajín prostredníctvom CIA na účely prepravy a nezákonného zadržiavania väzňov; dúfa, že vláda USA sa nakoniec bude zaoberať otázkou uzavretia väznice na Guantáname a že členské štáty EÚ vynaložia všetko úsilie na podporu presídlenia prepustených väzňov s cieľom urýchliť tento proces; vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím vlády USA vybudovať nový väzenský komplex v Afganistane v úplnom presvedčení, že Spojené štáty budú v najbližších rokoch pravdepodobne pokračovať v zadržiavaní väzňov v zahraničí; odsudzuje všetky formy mučenia a zlého zaobchádzania s väzňami a opäť zdôrazňuje potrebu dodržiavať medzinárodné právo;
22.
znovu odsudzuje trest smrti; pripomína rezolúciu z plenárnej schôdze Valného zhromaždenia OSN o moratóriu na využívanie trestu smrti prijatú 18. decembra 2007, ktorú podporilo nadregionálne zoskupenie vrátane EÚ; opäť vyzýva vládu USA a všetky štáty USA, aby zrušili trest smrti; vyjadruje poľutovanie nad nedávnym rozhodnutím najvyššieho súdu USA potvrdzujúcim spôsob výkonu trestu smrti smrtiacou injekciou, ktorým sa otvorila cesta k obnoveniu výkonu trestov;
23.
v tejto súvislosti zdôrazňuje, že Únia musí konať vierohodne, pevne a jednotne s cieľom zaistiť, že bezvízový režim sa rozšíri na všetky členské štáty a že treba zabezpečiť, že žiadne dvojstranné dohody medzi členskými štátmi a USA nebudú porušovať zákony EÚ, a preto výmena údajov o cestujúcich (údajov PNR) nepôjde nad rámec dohody o PNR medzi EÚ a USA;
Iné otázky
24.
opätovne pripomína, že Helmsov-Burtonov extrateritoriálny zákon a obchodné embargo uvalené na Kubu sú protizákonné a musia sa zrušiť; vyzýva Radu a Komisiu, aby nastolili túto otázku na samite EÚ a USA a aby sa zasadili o zrušenie týchto ustanovení v prípade potreby aj konfrontáciou USA vo WTO;
25.
vyslovuje hlboké znepokojenie nad nevyváženosťou legislatívneho dialógu s USA a jeho vplyvom na legislatívu EÚ;
o
o o
26.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil parlamentom členských štátov a prezidentovi a Kongresu Spojených štátov amerických.
