A7-0184/2011
6.5.2011
*
SPRÁVA
o návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov
(KOM(2010)0523 – C7‑0397/2010 – 2010/0277(NLE))
Výbor pre hospodárske a menové veci
Spravodajkyňa: Vicky Ford
PE 454.691v02-00
Označenie postupov
* Konzultácia
*** Súhlas
***I Riadny legislatívny postup (prvé čítanie)
***II Riadny legislatívny postup (druhé čítanie)
***III Riadny legislatívny postup (tretie čítanie)
(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu aktu
V pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch Európskeho parlamentu je zmenený a doplnený text označený hrubou kurzívou .
Štandardná kurzíva označuje príslušným oddeleniam tie časti návrhu aktu, ku ktorým sa navrhuje oprava pri príprave konečného znenia textu (napríklad zrejmé chyby alebo vynechaný text v konkrétnej jazykovej verzii).
Navrhované opravy tohto typu musia byť schválené príslušnými oddeleniami.
V záhlaví každého pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu týkajúceho sa platného aktu, ktorý sa má návrhom aktu zmeniť, sa v treťom riadku uvádza platný akt a vo štvrtom riadku príslušné ustanovenie tohto aktu.
Časti prevzaté z ustanovenia platného aktu, ktoré chce Európsky parlament zmeniť a doplniť, ktoré sa však návrhom aktu nezmenili, sa označujú tučným písmom .
Prípadné vypustenia týkajúce sa takýchto častí textu sa označujú takto: [...] .
OBSAH
NÁVRH LEGISLATÍVNEHO UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.......................5
STANOVISKO VÝBORU PRE PRÁVNE VECI K PRÁVNEMU ZÁKLADU .......................23
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci .............................29
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................37
NÁVRH LEGISLATÍVNEHO UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov
( KOM(2010)0523 – C7‑0397/2010 – 2010/0277(NLE) )
(Konzultácia)
Európsky parlament ,
– so zreteľom na návrh Komisie pre Radu ( KOM(2010)0523 ),
– so zreteľom na článok 126 ods. 14 tretí pododsek Zmluvy o fungovaní EÚ, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom ( C7‑0397/2010 ),
– so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu,
– so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci ( A7-0184/2011 ),
1. schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie;
2. vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ;
3. vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;
4. žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;
5. poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii.
POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY EURÓPSKEHO PARLAMENTU
k návrhu Komisie
* Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo zmenený text je vyznačený hrubou kurzívou; vypustenia sa označujú symbolom ▌. *
---------------------------------------------------------
SMERNICA RADY
o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 14 tretí pododsek,
so zreteľom na návrh Komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
Ú. v.
EÚ C , , s. . ,
keďže:
(-1) Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie vyplýva naliehavá potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad národnými hospodárskymi politikami na úrovni Únie.
(1) Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie.
Nedávny hospodársky vývoj predostrel nové výzvy týkajúce sa vykonávania fiškálnej politiky v Únii, a najmä zdôraznil nevyhnutnosť jednotných požiadaviek, pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov.
Predovšetkým je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu zmlúv, a najmä jeho článok 3 , ako aj ich záväzky, pokiaľ ide o vykonávanie stratégií a plnenie politických cieľov prijatých Európskou radou .
(1a) Podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) by Únia pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností mala prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a bojom proti sociálnemu vylúčeniu.
(1b) Európska rada prijala na zasadnutí 17. júna 2010 novú stratégiu pre zamestnanosť a rast – stratégiu Európa 2020 –, ktorá má Únii umožniť, aby vyšla z krízy silnejšia a aby nasmerovala svoje hospodárstvo k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu, ktorého súčasťou by bola vysoká miera zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.
Európska rada tiež rozhodla začať 1. januára 2011 európsky semester koordinácie politík, aby členským štátom umožnila využiť výhody včasnej koordinácie na úrovni Únie a umožnila posilnený dohľad nad rozpočtovými opatreniami a štrukturálnymi reformami podporujúcimi rast a zamestnanosť, ako aj ich súbežné posudzovanie.
(1c) Táto smernica je súčasťou právnych predpisov o správe ekonomických záležitostí, ktorých cieľom je dlhodobá hospodárska stabilita v Únii.
(1d) Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať stratégiu Únie pre rast a pracovné miesta a byť s ňou v súlade.
(1e) Vytvorenie a udržanie dynamického vnútorného trhu by sa malo považovať za prvok správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.
(1f) Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by mal závisieť od viacerých vzájomne prepojených politík pre udržateľný rast a pracovné miesta, ktoré musia byť navzájom súdržné, a to od stratégie Únie pre rast a pracovné miesta, viacstranného rámca dohľadu (európsky semester), účinného postupu pri prevencii a náprave nadmerných stavov rozpočtov (Pakt o stabilite a raste), pevného rámca prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh a od rozšírenej regulácie finančného trhu a dohľadu nad ním.
(1g) Je potrebné komplexné a integrované riešenie dlhovej krízy eurozóny, pretože nesystematický prístup doteraz nepriniesol výsledky.
(1h) Posilňovanie správy ekonomických záležitostí by malo byť sprevádzané upevňovaním demokratickej legitímnosti správy ekonomických záležitostí v Únii, čo by sa malo dosiahnuť užším a včasnejším zapojením Európskeho parlamentu a národných parlamentov do postupov koordinácie hospodárskych a rozpočtových politík.
(1i) Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík (semester) by mal zohrávať zásadnú úlohu pri plnení požiadavky vyplývajúcej z článku 121 ods. 1 ZFEÚ, podľa ktorého členské štáty považujú svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a podľa toho ich koordinujú.
Transparentnosť, zodpovednosť a nezávislý dohľad sú neoddeliteľnou súčasťou posilnenej správy ekonomických záležitostí.
Rada a Komisia by mali zverejňovať svoje pozície a rozhodnutia a vysvetľovať ich dôvody v príslušných etapách postupov koordinácie hospodárskej politiky.
(1j) Politická odpoveď členských štátov na hodnotenia, rozhodnutia, odporúčania a varovania, ktoré vydala Komisia alebo Rada v rámci semestra, by sa mala zohľadniť pri postupoch presadzovania preventívnych a nápravných častí Paktu o stabilite a raste a pri opatreniach na presadzovanie nápravy makroekonomickej nerovnováhy v eurozóne.
(2) Vlády a podsektory verejnej správy členských štátov vedú systémy verejného účtovníctva, ktoré obsahujú prvky ako účtovníctvo, vnútorná kontrola, finančné výkazníctvo a audit.
Mali by sa odlišovať od štatistických údajov, ktoré sa týkajú výsledkov verejných financií založených na štatistických metodikách, a od prognóz alebo opatrení na tvorbu rozpočtu, ktoré sa týkajú budúcich verejných financií.
(3) Predpokladom zostavenia kvalitnej štatistiky porovnateľnej vo všetkých členských štátoch sú úplné a spoľahlivé postupy verejného účtovníctva pre všetky sektory verejnej správy.
(4) Na správne fungovanie rámca rozpočtového dohľadu Únie je nevyhnutná dostupnosť fiškálnych údajov.
Stála dostupnosť včasných a spoľahlivých fiškálnych údajov je nevyhnutná na riadne a dobre načasované monitorovanie, ktoré umožňuje prijímať rýchle opatrenia v prípade nepriaznivej rozpočtovej situácie alebo nepriaznivého vývoja ovplyvňujúceho celkovú hospodársku situáciu .
Zásadným prvkom pri zaistení kvality fiškálnych údajov je transparentnosť, ktorá musí zahŕňať pravidelnú dostupnosť uvedených údajov.
(5) Pokiaľ ide o štatistiku, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike
Ú. v.
EÚ L 87, 31.3.2009, s.
164. sa vytvoril legislatívny rámec na zostavovanie európskej štatistiky so zreteľom na formulovanie, uplatňovanie, monitorovanie a posudzovanie politík Únie.
Uvedené nariadenie takisto stanovilo zásady, ktorými sa riadi príprava, zostavovanie a šírenie európskej štatistiky: odborná nezávislosť, nestrannosť, objektívnosť, spoľahlivosť, štatistická dôvernosť a efektívnosť vynaložených nákladov, pričom všetky tieto zásady sa presne vymedzujú.
Nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva
Ú. v.
EÚ L 145, 10.6.2009, s.
1. , sa posilnili právomoci Komisie týkajúce sa overovania štatistických údajov použitých pre postup pri nadmernom schodku.
(5a) V záujme zvýšenia dôvery v európsku štatistiku a zaistenia profesionálnej nezávislosti vnútroštátnych štatistických orgánov by mali byť členské štáty naďalej plne odhodlané vykonávať nariadenie (ES) č. 223/2009, predovšetkým štatistické zásady stanovené v Kódexe postupov pre európsku štatistiku, ktoré schválila Komisia vo svojom odporúčaní z 25. mája 2005 o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva.
Členské štáty by mali tiež zaistiť, aby bola vnútroštátnym štatistickým orgánom poskytnutá potrebná nezávislosť, pokiaľ ide o rozpočtové prostriedky, zverejňovanie štatistických informácií a transparentný postup vymenovania a odvolávania vrcholového manažmentu.
Okrem toho by mali mať vnútroštátne audítorské orgány rovnakú mieru profesionálnej nezávislosti, aby sa zaistila plná dôvera, pokiaľ ide o podávanie správ na európskej úrovni.
(6) Vymedzenie pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ je stanovené v protokole o postupe pri nadmernom deficite s odvolaním sa na Európsky systém integrovaných účtov, nahradený Európskym systémom národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (schválený nariadením Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve
Ú. v.
ES L 310, 30.11.1996, s.
1. , ďalej len „ESÚ 95“).
(7) Predpojaté a nereálne makroekonomické a rozpočtové prognózy môžu podstatne brzdiť efektívnosť fiškálneho plánovania, a tak oslabiť záväzok týkajúci sa rozpočtovej disciplíny, pričom transparentnosť a overenie prognostických postupov by mali významne zvýšiť kvalitu makroekonomických a rozpočtových prognóz pre fiškálne plánovanie.
(8) Pre Komisiu i členské štáty je hlavným prvkom pri zabezpečení používania reálnych prognóz v rámci vykonávania rozpočtovej politiky transparentnosť, ktorá sa musí spájať so zverejňovaním a verejnou dostupnosťou nielen oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz, ale tiež metodík, predpokladov a parametrov , ktoré sú základom týchto prognóz.
(9) Alternatívne scenáre a ich príslušný vplyv na rozpočtové prognózy dopĺňajú hlavný makroekonomický scenár a umožňujú analyzovať spôsob, akým by sa fiškálne premenné vyvíjali v rámci rôznych hospodárskych predpokladov, a tak podstatne znižujú riziko ohrozenia rozpočtovej disciplíny na základe prognostických chýb.
(10) Prognózy Komisie a informácie o modeloch, z ktorých vychádzajú, môžu poskytnúť členským štátom užitočnú referenčnú hodnotu pre ich hlavný scenár a umožňujú im posudzovať prognózy používané na plánovanie rozpočtu, aj keď miera, v akej možno očakávať, že členské štáty zohľadnia prognózy Komisie, sa bude odlišovať podľa časového plánu prípravy prognóz a porovnateľnosti prognostických metodík a predpokladov.
Prognózy iných nezávislých subjektov na vnútroštátnej či medzinárodnej úrovni môžu tiež poskytnúť užitočné referenčné hodnoty.
(10a) V prípade, že prognózy Komisie poskytujú výrazne presnejší odraz aktuálnej hospodárskej činnosti než prognózy členských štátov, ktorých menou je euro, tieto členské štáty by mali mať povinnosť používať prognózy Komisie ako základ pre svoje rozpočtové plánovanie.
(10b) Výrazné rozdiely medzi prognózami členských štátov a prognózami Komisie by sa mali podrobnejšie vysvetliť v programoch stability a v konvergenčných programoch vypracovaných v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
Ú. v.
ES L 209, 2.8.1997, s.
1. .
(10c) Vzhľadom na vzájomnú závislosť medzi rozpočtami členských štátov a príjmami a platbami rozpočtu Únie, najmä pokiaľ ide o spolufinancovanie projektov, by sa prognózy rozpočtu Únie mali pripravovať s podobnou úrovňou transparentnosti, aká sa vyžaduje od členských štátov.
Z tohto hľadiska by sa počas semestra mal rozpočet Únie analyzovať spolu s rozpočtami členských štátov.
(10d) Transparentnosť a zrozumiteľnosť prognóz vypracovaných členskými štátmi by mohla zabezpečiť dohoda medzi Komisiou a jednotlivými členskými štátmi o metodike prognóz, ako aj o druhu a rozsahu predpokladov, ktoré sa používajú pri návrhoch rozpočtových prognóz.
To by malo viesť k zamedzeniu vzájomne nezlučiteľných makrofiškálnych scenárov a zvýšiť presvedčivosť prognóz používaných pri rozpočtovom plánovaní.
(11) Kvalitu oficiálnych makroekonomických a rozpočtových prognóz by zlepšil ich audit vykonaný nezávislým verejným subjektom vo fáze plánovania.
Dôkladný audit zahŕňa preskúmanie hospodárskych predpokladov, porovnanie s prognózami, ktoré vypracovali iné inštitúcie, a hodnotenie úspešnosti minulej prognózy.
(12) Pri zohľadnení doloženej efektívnosti rozpočtových rámcov založených na dodržiavaní pravidiel, ktorá bola zaznamenaná v niektorých členských štátoch, je v rámci presadzovania rozpočtovej disciplíny nevyhnutné, aby prísne vnútroštátne rozpočtové pravidlá, ktoré sú v súlade s rozpočtovými cieľmi na úrovni Únie, boli základným prvkom rámca posilneného rozpočtového dohľadu Únie.
Účinnosť fiškálnych pravidiel sa môže zvýšiť, ak sa stanovia na vnútroštátnej úrovni, aby sa zohľadnili špecifiká daného štátu a aby sa zabezpečila jeho vlastná zodpovednosť.
Z najlepších postupov vyplýva, že vo fiškálnych pravidlách treba predchádzať zameraniu na minulosť, ktoré nemusí náležite zohľadňovať jednorazové platby či príjmy, a nemusí tak poskytovať presný odhad budúceho správania.
Prísne rozpočtové pravidlá by mali obsahovať presne určené vymedzenia cieľov a mechanizmy na účinné a včasné monitorovanie.
Okrem toho skúsenosti v oblasti politiky ukázali, že ak majú numerické pravidlá fungovať účinne, je nevyhnutné, aby sa nedodržiavanie pravidiel v prípadoch, keď vzniknuté náklady môžu iba poškodiť dobrú povesť, spájalo s následkami.
(12a) Nezávislý orgán alebo inštitúcia pôsobiace v oblasti rozpočtovej politiky môžu zohrávať významnú úlohu, pokiaľ ide o vykonávanie rozpočtovej politiky, a to prostredníctvom odborných znalostí a zabezpečovaním transparentnosti a dôveryhodnosti.
Takéto nezávislé verejné subjekty môžu okrem iného poskytovať makroekonomické a rozpočtové prognózy a vykonávať ich audit a tiež hodnotiť postoj vlád členských štátov k fiškálnej politike a realizáciu ohlásených cieľov fiškálnej politiky, a to aj prostredníctvom monitorovania dodržiavania vnútroštátnych numerických fiškálnych pravidiel.
( 12b) Členské štáty, ktorých menou je euro, by mali zabezpečiť, aby mali fiškálny inštitút, ktorý okrem iného monitoruje dodržiavanie ich vnútroštátnych fiškálnych pravidiel vrátane prípadnej aktivácie únikovej doložky.
(12c) Počet konkrétnych okolností, za ktorých je prípustné prechodné nedodržanie numerických fiškálnych pravidiel, by mal byť obmedzený.
(12d) Únikové doložky umožňujúce prechodné odchýlky od vnútroštátnych fiškálnych pravidiel sa týkajú vážnych a výnimočných hospodárskych situácií a zmierňujúcich faktorov v zmysle nariadenia (ES) č. 1466/97, ako sa uvádzajú v nariadení Rady (EÚ) č. …/2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku.
(13) Členské štáty a Európska únia by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivom období by malo byť úsilie o fiškálnu konsolidáciu koncentrované .
K týmto cieľom vedú presne určené numerické fiškálne pravidlá.
Do týchto numerických fiškálnych pravidiel by sa mal zahrnúť cieľ posilňovania kontroly verejných výdavkov.
(14) Vnútroštátne fiškálne plánovanie môže byť zlučiteľné s preventívnou a nápravnou časťou Paktu o stabilite a raste, ak sa v jeho rámci prijme viacročný výhľad a bude sa usilovať najmä o dosiahnutie strednodobých rozpočtových cieľov.
Strednodobé rozpočtové rámce prísne prispievajú k zlučiteľnosti rozpočtových rámcov členských štátov s právnymi predpismi Únie.
V zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
Ú. v.
ES L 209, 2.8.1997, s.
6. je potrebné, aby sa preventívna a nápravná časť Paktu o stabilite a raste nebrali do úvahy izolovane.
(14a) Európska rada prijala v marci a júni 2010 stratégiu EÚ 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a pracovné miesta, ktorú chcela založiť na zvýšenej koordinácii hospodárskych politík.
Keďže sa pri správe ekonomických záležitostí kladie verejný dlh na rovnakú úroveň ako schodok, strednodobé rozpočtové rámce by teda mali prispievať aj k zmierňovaniu bremena spočívajúceho na pleciach budúcich generácií.
(15) Aj keď je schválenie právnych predpisov na tvorbu ročného rozpočtu hlavným krokom rozpočtového postupu, v rámci ktorého sa v členských štátoch prijímajú dôležité rozpočtové rozhodnutia, väčšina fiškálnych opatrení má na rozpočet vplyv, ktorý podstatne presahuje ročný rozpočtový cyklus.
Preto je ročný výhľad nedostatočným základom pre rozpočtové politiky.
Na zahrnutie viacročného rozpočtového výhľadu rámca rozpočtového dohľadu Únie je potrebné, aby sa plánovanie právnych predpisov na tvorbu ročného rozpočtu zakladalo na viacročnom fiškálnom plánovaní vyplývajúcom zo strednodobého rozpočtového rámca , s ohľadom na obmedzenia v harmonograme, ku ktorým sa dokážu zaviazať národné parlamenty .
(15a) S ohľadom na zásadu prenesenia právomocí, ktorou sa riadi vymedzenie právomocí Únie v zmysle článku 5 Zmluvy o Európskej únii, ustanovenie strednodobého rozpočtového rámca a prijatie viacročného fiškálneho plánovania nezbavuje nijakú novozvolenú vládu práva v časovom rámci zahrnutom v plánovaní zmeniť predchádzajúce politické možnosti a zohľadniť svoje vlastné priority.
Tieto priority by sa však mali stanoviť v zmysle obmedzení článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
(16) Ustanovenia rámca rozpočtového dohľadu, stanovené zmluvou a najmä Paktom o stabilite a raste, sa vo všeobecnosti uplatňujú na verejnú správu ako celok, ktorý obsahuje podsektory ako ústredná vláda, štátna správa, miestna štátna správa a fondy sociálneho zabezpečenia, ako sa uvádza v nariadení (ES) č. 2223/96.
Ustanovenia členských štátov o rámci rozpočtového dohľadu stanovenom ZFEÚ, a najmä Paktom o stabilite a raste by sa mali aktualizovať podľa medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS).
(17) Mnohé členské štáty uskutočnili rozsiahlu fiškálnu decentralizáciu s prevedením rozpočtových právomocí na nižšiu úroveň štátnej správy.
Úloha tejto nižšej štátnej správy pri zabezpečovaní dodržiavania Paktu o stabilite a raste sa tým významne zvýšila a osobitnú pozornosť treba venovať vytvoreniu istoty, že všetky podsektory verejnej správy sú riadne zahrnuté v rozsahu záväzkov a postupov stanovených v domácich rozpočtových rámcoch, najmä, nie však výhradne, v členských štátoch s vyššou mierou decentralizácie.
(18) Na dosiahnutie účinnosti pri podpore rozpočtovej disciplíny a udržateľnosti verejných financií by rozpočtové rámce mali úplne zahŕňať verejné financie.
Preto je potrebné transparentným spôsobom vykazovať činnosti mimorozpočtových fondov a orgánov, ktoré majú okamžitý alebo strednodobý vplyv na stav rozpočtov členských štátov.
Ich predpokladaný alebo potenciálny vplyv na všeobecné saldá rozpočtov verejných financií a na dlh by sa mal explicitne riešiť v strednodobých rozpočtových rámcoch.
(18a) Komisia by mala priebežne hodnotiť vykonávanie tejto smernice.
Je potrebné stanoviť a vymieňať si najlepšie postupy, najmä pokiaľ ide o štruktúru a úlohu nezávislých fiškálnych inštitútov.
(18b) Účel a charakteristiky tejto smernice si vyžadujú vnútroštátnu transpozíciu čo najbližšiu textu smernice.
Hoci to platí pre všetky členské štáty, zvlášť sa to týka zúčastnených členských štátov.
(18c) Je potrebné, aby členské štáty eurozóny zaviedli do svojich vnútroštátnych rozpočtových rámcov niektoré charakteristiky nad rámec charakteristík uvedených v tejto smernici pre všetky členské štáty.
Kapitola s osobitnými ustanoveniami pre členské štáty eurozóny stanovuje tieto dve charakteristiky: rozpočtové procesy riadené zhora nadol a nezávislé inštitúcie s odbornými znalosťami v oblasti fiškálnej politiky, ktorých úlohou je vykonávať nezávislé monitorovanie, analýzu, posudzovanie a prognózy.
Členské štáty, ktoré nie sú súčasťou eurozóny, môžu dobrovoľne začleniť niektoré alebo všetky tieto dodatočné charakteristiky do svojich vnútroštátnych rozpočtových rámcov.
(18d) Členské štáty, ktorých menou nie je euro, by bez toho, aby boli dotknuté ich práva a povinnosti vyplývajúce zo ZFEÚ, mali mať právo uplatňovať právne predpisy týkajúce sa správy ekonomických záležitostí.
(19) Keďže členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť cieľ zameraný na prijatie opatrenia, teda jednotné dodržiavanie rozpočtovej disciplíny požadované v zmluve, a tento cieľ je možné lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia v súlade so zásadou subsidiarity, ako stanovuje článok 5 Zmluvy o Európskej únii, prijať opatrenia.
V súlade so zásadou proporcionality v súlade s ustanovením tohto článku táto smernica nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,
PRIJALA TÚTO SMERNICU:
KAPITOLA I
Predmet a vymedzenie pojmov
Článok 1 Predmet
Táto smernica ustanovuje podrobné pravidlá, ktoré určujú, ktoré požiadavky rozpočtových rámcov musia členské štáty splniť, aby sa vytvorila istota o dodržiavaní záväzku členských štátov, pokiaľ ide o nadmerný deficit verejných financií podľa článku 126 ods. 1 ZFEÚ s náležitým zohľadnením príslušných protokolov vrátane protokolu č. 15 .
Článok 2 Vymedzenie pojmov
Na účely tejto smernice sa uplatňujú vymedzenia pojmov „štátny“, „deficit“ a „investície“ ustanovené v článku 2 protokolu (č. 12) o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je prílohou k zmluvám.
Okrem toho sa uplatňuje toto vymedzenie pojmu:
a) „zúčastnené členské štáty“ znamená členské štáty, ktorých menou je euro;
b) „členské štáty s výnimkou“ znamená členské štáty, ktoré nie sú zúčastnenými členskými štátmi;
c) „rozpočtový rámec“ znamená taký súbor úprav, postupov a inštitúcií, ktoré sú základom vykonávania rozpočtových politík verejnej správy, najmä:
i) systémy rozpočtového účtovníctva a štatistického vykazovania;
ii) pravidlá a postupy, ktorými sa riadi príprava prognóz pre rozpočtové plánovanie;
iii) vnútroštátne numerické fiškálne pravidlá, ktoré uvádzajú výkon fiškálnej politiky do súladu s príslušnými povinnosťami členského štátu vyplývajúcimi zo ZFEÚ, ktoré sú vyjadrené v súhrnnom ukazovateli výsledkov v rozpočtovej oblasti, ako napríklad deficit štátneho rozpočtu, pôžičky, dlhy, alebo ich hlavná časť;
iv) rozpočtové postupy obsahujúce procedurálne pravidlá, ktoré sú podkladom pre rozpočtový postup vo všetkých fázach;
v) strednodobé rozpočtové rámce ako osobitný súbor vnútroštátnych rozpočtových postupov, ktoré rozširujú horizont pre tvorbu fiškálnej politiky až za ročný rozpočtový kalendár vrátane stanovenia priorít politiky a strednodobých rozpočtových cieľov;
vi) pravidlá na nezávislé monitorovanie , analýzu , posudzovanie a overovanie na zvýšenie transparentnosti prvkov rozpočtového postupu okrem iného vrátane mandátu nezávislých inštitúcií s odbornými znalosťami v oblasti fiškálnej politiky alebo inštitúcií činných v oblasti rozpočtovej politiky;
vii) mechanizmy a pravidlá upravujúce fiškálne vzťahy medzi verejnými orgánmi v rámci štátnych pododvetví.
Článok 2a
Členské štáty s výnimkou
Členský štát s výnimkou smie uplatňovať pravidlá vzťahujúce sa na zúčastnené členské štáty stanovené v tejto smernici, a pokiaľ tak učiní, oznámi to Komisii.
Takéto oznámenie sa zverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
Dotknuté členské štáty sa považujú za zúčastnené členské štáty na účely tejto smernice odo dňa nasledujúceho po tomto uverejnení.
KAPITOLA II
Účtovníctvo a štatistika
Článok 3
1.
Na to, aby sa zabezpečilo včasné a presné vykazovanie ročných a štvrťročných údajov o verejnej správe na základe Európskeho systému účtov (ESÚ), ako to vyžaduje program prenosu v ESÚ, členské štáty zavedú systémy verejného účtovníctva s využitím akruálneho princípu účtovníctva , ktoré budú úplne a dôsledne zahŕňať všetky štátne podsektory, ako sa stanovuje v nariadení (ES) č. 2223/96 (ďalej len „ESÚ 95“) .
Tieto systémy ▐ podliehajú nezávislej kontrole a auditu.
1a.
Okrem požiadaviek uvedených v článku 3 ods. 1 zúčastnené členské štáty zabezpečia, aby ich systémy verejného účtovníctva podliehali nezávislej kontrole a auditu.
1b.
Členské štáty pristúpia k prijatiu medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor do troch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
1c.
Členské štáty zabezpečia odbornú nezávislosť vnútroštátnych štatistických orgánov v súlade s Kódexom postupov pre európsku štatistiku, ako je stanovené v nariadení (ES) č. 223/2009, a vnútroštátnych audítorských orgánov, v súlade s nariadením (ES) č. 479/2009, pokiaľ ide o kvalitu štatistických údajov v súvislosti s postupom pri nadmernom schodku.
Toto si vyžiada minimálne:
a) transparentné postupy prijímania a prepúšťania zamestnancov, ktoré musia byť nezávislé od výsledku politických volieb;
b) prideľovanie rozpočtových prostriedkov, ktoré je nutné uskutočňovať každoročne;
c) dátum zverejnenia štatistických informácií, ktorý musí byť určený najmenej jeden rok vopred.
2.
Členské štáty zaistia, že fiškálne údaje za všetky štátne podsektory budú včas a pravidelne verejne dostupné.
Členské štáty uverejnia najmä
a) fiškálne údaje zostavované na základe peňažných tokov (alebo zodpovedajúci údaj z verejných účtov v prípade, keď údaje na základe peňažných tokov nie sú k dispozícii) s takouto periodicitou:
mesačne za ústrednú vládu , štátnu správu a fondy sociálneho zabezpečenia a všetky ich podsektory jednotlivo, a to pred koncom nasledujúceho príslušného mesiaca , a
štvrťročne za miestnu štátnu správu a iné mimorozpočtové fondy, a to do jedného mesiaca po skončení príslušného štvrťroka;
b) podrobnú tabuľku zhody uvádzajúcu prvky prechodu medzi údajmi zostavenými na základe peňažných tokov a údajmi na základe nariadenia ESÚ 95.
KAPITOLA III
Prognózy
Článok 4
1.
Členské štáty vytvoria istotu, že fiškálne plánovanie je založené na realistických makroekonomických a rozpočtových prognózach používajúcich najaktuálnejšie informácie vrátane vnútroštátnych prognóz, ak sú aktuálnejšie ako prognózy Komisie .
Rozpočtové plánovanie sa zakladá na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári, ktorý podrobne zdôrazňuje odchýlky od najpravdepodobnejšieho makrofiškálneho scenára.
Pri príprave makroekonomických a rozpočtových prognóz sa berú do úvahy príslušné prognózy Komisie a iných nezávislých subjektov .
Urobí sa porovnanie, pokiaľ ide o prognózu Komisie, a vysvetlia sa rozdiely medzi vybraným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie , najmä v prípade, ak sa úroveň alebo rast vonkajších premenných s významným cezhraničným makroekonomickým vplyvom výrazne líši od hodnôt uvádzaných v prognózach Komisie .
1a.
Komisia zverejní metodiky, predpoklady a parametre, o ktoré sa opierajú jej makroekonomické a rozpočtové prognózy.
1b.
S cieľom podporiť členské štáty pri príprave rozpočtových prognóz poskytne Komisia prognózy pre výdavky a príjmy EÚ za zodpovedajúce obdobie.
2.
Makroekonomické a rozpočtové prognózy pre fiškálne plánovanie obsahujú alternatívne makroekonomické scenáre na preskúmanie cesty fiškálnych premenných v rôznych hospodárskych podmienkach.
Škála alternatívnych scenárov použitých v makroekonomických a rozpočtových prognózach sa riadi výsledkami minulej prognózy a je zameraná na zohľadnenie dôsledkov makroekonomických nerovnováh v prípadoch, keď sa na tieto nerovnováhy upozornilo, aj v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 z ... o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh.
3.
Pred vypracovaním makroekonomických a rozpočtových prognóz sa členský štát a Komisia môžu dohodnúť na metodike prognóz a na druhu a rozsahu predpokladov, ktoré sa majú zohľadniť.
Členské štáty stanovia, ktorá inštitúcia je zodpovedná za prípravu prognózy a zverejnia oficiálne makroekonomické a rozpočtové prognózy vypracované pre fiškálne plánovanie vrátane použitých metodík, predpokladov a parametrov , ktoré sú podkladom pre tieto prognózy .
4.
Členské štáty si pravidelne dajú vykonať nezávislými subjektmi audit makroekonomických a rozpočtových prognóz pre fiškálne plánovanie vrátane hodnotenia ex post úspešnosti svojich prognóz .
Výsledky uvedeného auditu sa bezodkladne zverejnia a primerane sa zohľadnia v budúcich makroekonomických a rozpočtových prognózach.
Okrem týchto povinností zúčastnené členské štáty zabezpečia vykonanie nezávislého auditu svojich vlastných záznamov o minulých prognózach, napríklad nezávislým verejným subjektom.
Audit sa vykoná raz ročne.
Výsledky uvedeného nezávislého auditu sa zverejnia.
4a.
Eurostat zverejní úrovne dlhu a schodku členských štátov a ich vývoj aspoň raz za tri mesiace.
4b.
Ak sa v priebehu troch po sebe nasledujúcich rokov ukáže, že prognózy Komisie odrážajú aktuálnu hospodársku činnosť výrazne presnejšie ako prognózy zúčastnených členských štátov, tieto členské štáty sú na základe rozhodnutia Rady vydaného na tento účel povinné vychádzať pri svojom rozpočtovom plánovaní z prognóz Komisie alebo používať prognózy nezávislých vnútroštátnych subjektov.
Rada monitoruje situáciu a zruší všetky rozhodnutia prijaté v zmysle prvého pododseku, ak usúdi, že členský štát vypracúva prognózy, ktoré sú adekvátne na splnenie požiadaviek podľa tohto článku.
KAPITOLA IV
Vlastná zodpovednosť členských štátov – vnútroštátne numerické fiškálne pravidlá
Článok 5
Členské štáty majú záväzné vnútroštátne numerické fiškálne pravidlá, ktoré počas viacročného rámca účinne podporujú dodržiavanie ich príslušných záväzkov v oblasti rozpočtovej politiky vyplývajúcich zo ZFEÚ vrátane priložených protokolov .
Tieto pravidlá musia obsahovať najmä:
a) súlad so zásadami týkajúcimi sa deficitu a dlhu stanovenými v súlade so zmluvou;
b) prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane zohľadnenia diferencovaných strednodobých rozpočtových cieľov.
Článok 6
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia zmluvy týkajúce sa rámca rozpočtového dohľadu Únie, vnútroštátne numerické fiškálne pravidlá členských štátov s výnimkou obsahujú špecifikácie týkajúce sa týchto prvkov:
a) vymedzenie cieľa a rozsah pôsobnosti pravidiel;
b) účinné a včasné monitorovanie dodržiavania pravidiel, napríklad prostredníctvom nezávislých subjektov vnútroštátnych rozpočtových úradov alebo inštitúcií činných v oblasti rozpočtovej politiky;
c) následky v prípade nedodržania pravidiel , ktoré zahŕňajú jasné politické a finančné sankcie pre orgány zodpovedné za nedodržanie pravidiel, akými sú napríklad pokuty pre orgány vykonávajúce dané úlohy ;
▌
Článok 6a
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia ZFEÚ týkajúce sa rámca rozpočtového dohľadu Únie, vnútroštátne numerické fiškálne pravidlá zúčastnených členských štátov obsahujú špecifikácie týkajúce sa týchto prvkov:
a) vymedzenie cieľa a rozsah pôsobnosti pravidiel;
b) účinné a včasné monitorovanie dodržiavania pravidiel prostredníctvom nezávislých subjektov alebo inštitúcií činných v oblasti rozpočtovej politiky;
c) následky v prípade nedodržania pravidiel, ktoré zahŕňajú jasné politické a finančné sankcie pre orgány zodpovedné za nedodržanie pravidiel, akými sú napríklad pokuty pre orgány vykonávajúce dané úlohy;
Článok 7
Do právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa ročného rozpočtu by sa mali premietnuť obmedzenia uložené ich platnými vnútroštátnymi numerickými fiškálnymi pravidlami.
KAPITOLA V
Strednodobé rozpočtové rámce
Článok 8
1.
Členské štáty zavedú autoritatívne kontrolovaný účinný strednodobý rozpočtový rámec, ktorým sa zaisťuje prijatie fiškálneho plánovacieho horizontu trvajúceho minimálne štyri roky s cieľom vytvoriť istotu, že vnútroštátne fiškálne plánovanie sa bude riadiť výhľadom viacročného fiškálneho plánovania.
2.
Strednodobé rozpočtové rámce obsahujú postupy na zavedenie týchto položiek:
a) komplexné a transparentné viacročné rozpočtové ciele, pokiaľ ide o deficit verejnej správy, dlh , výdavky a všetky ostatné súhrnné fiškálne ukazovatele, zaisťujúce, že tieto ukazovatele sú zlučiteľné so všetkými fiškálnymi pravidlami, ako sa stanovuje v kapitole IV,
b) podrobné výhľady každej hlavnej položky výdavkov a príjmov podľa štátneho podsektora pre rozpočtový rok a nasledujúce roky na základe nezmenených a zmenených politík,
c) výkaz štátnych strednodobých priorít rozpísaných podľa hlavnej položky príjmov a výdavkov a podľa štátneho podsektora, v ktorom sa uvádza, ako sa dosiahne prispôsobenie smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v porovnaní s výhľadmi v rámci nezmenených a zmenených politík,
ca) stanovisko, ako navrhnuté opatrenia ovplyvnia dlhodobú udržateľnosť verejných financií.
3.
Výhľady prijaté v rámci strednodobých rozpočtových rámcov sa zakladajú na reálnych makroekonomických a rozpočtových prognózach v súlade s kapitolou III.
Článok 9
Právne predpisy týkajúce sa ročného rozpočtu sú zlučiteľné s ustanoveniami vyplývajúcimi zo strednodobého rozpočtového rámca.
Konkrétne výhľady príjmov a výdavkov a priority vyplývajúce zo strednodobého rozpočtového rámca, ako sa uvádza v článku 8 ods. 2, sú základom pre prípravu ročného rozpočtu.
Každé odchýlenie od týchto ustanovení je potrebné príslušne odôvodniť.
Článok 9a
Táto smernica nezakazuje nijakej novozvolenej vláde aktualizovať strednodobý rozpočtový rámec s cieľom zohľadniť svoje nové politické priority za predpokladu, že:
a) jej pomer dlhu k HDP sa dostatočne znižuje a uspokojivým tempom sa približuje k referenčnej hodnote;
b) jej stav rozpočtu aj naďalej smeruje k dosiahnutiu strednodobých rozpočtových cieľov stanovených v súlade s nariadením (ES) č. 1466/97.
Príslušný členský štát upozorní na rozdiely oproti predchádzajúcemu strednodobému rozpočtovému rámcu.
KAPITOLA VI
Transparentnosť financií verejného sektora a súhrnný rozsah pôsobnosti rozpočtových rámcov
Článok 10
Členské štáty zaistia, že všetky opatrenia prijaté s cieľom dosiahnuť súlad s kapitolami II, III a IV sú vo všetkých štátnych podsektoroch konzistentné a súhrnne ich zahŕňajú.
To znamená najmä konzistentnosť pravidiel a postupov účtovania a rozvrhov uverejnenia údajov a integritu ich základných systémov pre zhromažďovanie a spracovanie údajov.
Článok 11
Členské štáty zavedú vhodné mechanizmy koordinácie v štátnych podsektoroch s cieľom dôsledne začleniť všetky štátne podsektory do fiškálneho plánovania a do prípravy rozpočtových prognóz a tvorby viacročného plánovania, ako stanovuje najmä viacročný rozpočtový rámec.
Článok 12
1.
Numerické fiškálne pravidlá sú navrhnuté s cieľom zaistiť, aby sa fiškálne ciele týkali všetkých štátnych podsektorov a aby boli v súlade s povinnosťami členských štátov podľa Paktu o stabilite a raste .
2.
Jasne sa stanoví rozpočtová zodpovednosť verejných orgánov v rôznych štátnych podsektoroch s cieľom podporovať fiškálnu zodpovednosť.
Článok 13
1.
Všetky operácie mimorozpočtových fondov a orgánov sú začlenené do riadneho rozpočtového postupu.
To zahŕňa začlenenie podrobných informácií o uvedených fondoch a operáciách do bežnej rozpočtovej dokumentácie šírenej na účely fiškálneho plánovania, najmä na účely diskusie o strednodobom rozpočtovom rámci a o právnych predpisoch týkajúcich sa ročného rozpočtu.
2.
Členské štáty uverejnia podrobné informácie o vplyve daňových výdavkov na príjmy.
3.
Členské štáty uverejnia informácie o aktívach a o podmienených záväzkoch s možným veľkým vplyvom na verejné rozpočty vrátane štátnych záruk , kapitálovej účasti, verejného vlastníctva vrátane nehnuteľností, bezproblémových a problémových úverov a aktív a záväzkov vyplývajúcich z činnosti verejnoprávnych korporácií vrátane ich rozsahu ▐.
KAPITOLA VIa
Osobitné ustanovenia pre zúčastnené členské štáty
Článok 13a
1.
Okrem svojich povinností v zmysle tejto smernice a bez toho, aby boli tieto povinnosti dotknuté, zúčastnené členské štáty zahrnú do svojich rozpočtových rámcov:
a) konsolidovaný prístup, čo označuje taký rozpočtový proces, ktorý sa začína dohodou o úrovni celkových čistých výdavkov, ktorá sa potom prerozdelí prideľovaním výdavkov pre jednotlivé ministerstvá, vládne agentúry, mimorozpočtové fondy a miestnu a regionálnu samosprávu, čím sa podporuje konsolidované dodržiavanie úrovní čistých výdavkov;
b) nezávislý orgán alebo inštitúciu činné v oblasti rozpočtovej politiky, ktorých úlohou je zabezpečovať nezávislé monitorovanie, analýzu, posudzovanie a prognózy vo všetkých oblastiach vnútroštátnej fiškálnej politiky, ktoré môžu mať vplyv na to, či členský štát eurozóny dodrží svoje povinnosti vyplývajúce z článkov 121 a 126 ZFEÚ a zo všetkých právnych predpisov a opatrení prijatých v zmysle ktoréhokoľvek z týchto článkov alebo v zmysle článku 136 ZFEÚ.
2.
Okrem svojich povinností v zmysle tejto smernice a bez toho, aby boli tieto povinnosti dotknuté, môžu členské štáty s výnimkou dobrovoľne zahrnúť do svojich rozpočtových rámcov ktorékoľvek alebo všetky uvedené charakteristiky v súlade s postupom uvedeným v článku 2a.
KAPITOLA VII
Záverečné ustanovenia
Článok 14
1.
Členské štáty uvedú do účinnosti ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 31. decembra 2012 .
Zúčastnené členské štáty uvedú požiadavky tejto smernice do účinnosti tým, že zavedú alebo zmenia a doplnia príslušné vnútroštátne právne predpisy do 31. decembra 2013.
Všetky členské štáty Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a predložia tabuľku zhody medzi danými ustanoveniami a touto smernicou.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu.
Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
1a.
Na účely objasnenia, pokiaľ ide o príslušné povinnosti členských štátov v zmysle ZFEÚ a protokolov, články 5, 6 a 7 tejto smernice sa vzťahujú na tie členské štáty, ktoré prijali euro alebo plánujú prijať euro, čo dokladajú svojím členstvom v ERM II.
Ostatné členské štáty sa môžu zaviazať k dodržiavaniu týchto ustanovení tým, že to oznámia Komisii tri mesiace pred nadobudnutím účinnosti tejto smernice alebo aj neskôr s oznámením tri mesiace vopred.
2.
Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení, ktoré prijmú v rozsahu pôsobnosti tejto smernice.
Článok 14a
Tri roky od dátumu transpozície uvedeného v článku 14 Komisia zverejní správu hodnotiacu vykonávanie ustanovení potrebných na zabezpečenie súladu s touto smernicou.
V správe sa zhodnotí okrem iného:
a) účinnosť požiadavky fiškálnych údajov zostavovaných na základe peňažných tokov od všetkých podsektorov štátnej správy;
b) presnosť makroekonomických prognóz na základe hodnotení ex post;
c) štruktúra a účinnosť numerických fiškálnych pravidiel;
d) štruktúra a účinnosť fiškálnych inštitútov;
e) všeobecná úroveň transparentnosti verejných financií.
Článok 15
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 16
Táto smernica je určená členským štátom.
V
Za Radu
predseda
STANOVISKO VÝBORU PRE PRÁVNE VECI K PRÁVNEMU ZÁKLADU
Vážená pani Sharon Bowles
predsedníčka
Výbor pre hospodárske a menové veci
BRUSEL
Vec: Stanovisko k právnemu základu návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov ( KOM(2010)0523 v konečnom znení – C7 0397/2010 – 2010/0277(NLE) )
Vážená pani predsedníčka,
listom zo 4. marca 2011 ste v súlade s článkom 37 ods. 2 rokovacieho poriadku požiadali Výbor pre právne veci, aby predložil stanovisko o správnosti právnych základov niekoľkých právnych predpisov, ku ktorým boli vo vašom výbore ako gestorskom výbore a/alebo Výbore pre zamestnanosť a sociálne veci predložené pozmeňujúce a doplňujúce návrhy meniace právny základ.
Výbor preskúmal uvedenú vec na schôdzi 12. apríla 2011.
Cieľom balíka v oblasti správy ekonomických záležitostí je reagovať na potrebu väčšej koordinácie hospodárskych politík a podrobnejšieho dohľadu nad nimi v hospodárskej a menovej únii.
Balík sa skladá zo šiestich návrhov právnych predpisov.
Návrhy sú jednotlivo analyzované v prílohe.
V záujme prehľadnosti sú závery výboru o správnom právnom základe v jednotlivých prípadoch uvedené nižšie:
– návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh [(KOM (2010) 0527, 2010/0281 (COD)].
Jediným účelom návrhu nariadenia je rozšíriť postup ekonomického dohľadu, ako to umožňuje článok 121 ods. 6 ZFEÚ .
Tento právny základ sa teda zdá byť správny.
– návrh smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov [KOM (2010) 0523 v konečnom znení, 2010/0277 (NLE)]
Hlavným účelom tohto návrhu je nabádanie k fiškálnej zodpovednosti prostredníctvom stanovenia minimálnych požiadaviek národných rámcov a zabezpečenie účinnosti postupu pri nadmernom deficite.
Právny základ navrhovaný Komisiou, konkrétne tretí pododsek článku 126 ods. 14 ZFEÚ , sa preto zdá byť správny.
– návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii [(KOM (2010) 0526, 2010/0280 (COD)]
Cieľom tohto návrhu je zabezpečenie posilnenej koordinácie hospodárskych politík členských štátov.
Preto sa zdá, že článok 121 ods. 6 ZFEÚ je správny právny základ pre tento návrh.
– návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku [KOM (2010) 0522 v konečnom znení, 2010/0276 (CNS)]
Keďže hlavným cieľom tohto návrhu je stanoviť podrobné pravidlá upravujúce postup pri nadmernom deficite, jediným správnym právnym základom je článok 126 ods. 14 ZFEÚ .
– návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne [KOM (2010) 0524, 2010/0278(COD) ]
Usudzuje sa, že správny právny základ predstavujú článok 121 ods. 6 v spojení s článkom 136 ZFEÚ .
– návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny [(KOM 2010) 0525, 2010/0279 (COD)]
Po zvážení účelu návrhu, ktorého cieľom je posilnenie účinnej nápravy makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny, predstavuje článok 121 ods. 6 v spojení s článkom 136 ZFEÚ správny právny základ.
Výbor pre právne veci na schôdzi 12. apríla 2011 jednomyseľne schválil uvedené odporúčania
Na záverečnom hlasovaní boli prítomní: Klaus-Heiner Lehne (predseda), Evelyn Regner (podpredsedníčka), Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Antonio López-Istúriz White, Arlene McCarthy, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Angelika Niebler, Bernhard Rapkay, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka. .
S úctou,
Klaus-Heiner Lehne
Príloha
Vec: Právny základ návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM (2010) 0523 v konečnom znení, 2010/0277 (NLE))
Balík v oblasti správy ekonomických záležitostí obsahuje šesť návrhov zameraných na posilnenie koordinácie hospodárskych politík a dohľadu nad nimi v hospodárskej a menovej únii v kontexte stratégie Európa 2020 a európskeho semestra, pričom predstavuje nový cyklus dohľadu, ktorý zjednotí postupy upravené v Pakte stability a rastu a hlavných smeroch hospodárskych politík.
Dva návrhy sa týkajú postupu pri nadmernom deficite, pričom základom oboch je článok 126 ods. 14 ZFEÚ.
Štyri návrhy sa týkajú pravidiel mnohostranného dohľadu a ich základom je článok 121 ods. 6.
Dva z nich sú založené na článku 121 ods. 6 v spojení s článkom 136 ZFEÚ.
Tieto návrhy sú odpoveďou na slabiny súčasného systému, ktoré odhalila globálna hospodárska a finančná kríza.
Ako Komisia zdôrazňuje vo svojej dôvodovej správe, „Existuje všeobecná zhoda, že rámec hospodárskej a menovej únie sa musí naliehavo posilniť s cieľom upevniť makroekonomickú stabilitu a udržateľnosť verejných financií, ktoré sú predpokladom pre trvalý výkon a rast zamestnanosti.“
Návrh smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov, dôvodová správa. .
Návrhy nasledujú po dvoch oznámeniach Komisie
Posilnenie koordinácie hospodárskej politiky, 12. máj 2010; Prehlbovanie koordinácie hospodárskej politiky pre stabilitu, rast a pracovné miesta –– nástroje silnejšej správy ekonomických záležitostí EÚ, 30. jún 2010. a dohode Európskej rady z júna 2010 o potrebe posilniť koordináciu hospodárskych politík členských štátov.
Balík v oblasti správy ekonomických záležitostí bol predložený 29. septembra 2010.
Návrh smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov v súčasnosti skúma Výbor pre hospodárske a menové veci, pričom spravodajkyňou je Vicky Ford.
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci pripravuje stanovisko (spravodajca David Casa).
Európsky parlament postupuje na základe konzultačného postupu.
Cieľom pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov predložených vo Výbore pre zamestnanosť a sociálne veci je zmena jediného základu, ktorým je článok 126 ods. 14 tretí pododsek, na dvojitý základ, ktorý predstavuje článok 126 ods. 14 tretí pododsek v spojení s článkom 121 ZFEÚ.
Právna služba bola požiadaná o poskytnutie právnej rady o právnom základe smernice o rozpočtových rámcoch.
Po preskúmaní právneho základu predloženého Komisiou a so zreteľom na ciele návrhu (zabezpečiť, aby sa ciele koordinovaných rozpočtových rámcov hospodárskej a menovej únie premietli do vnútroštátnych rozpočtových rámcov) sa Právna služba zhodla na tom, že „v zásade sa právny základ zdá byť správny“ .
Právne stanovisko poskytnuté Právnou službou v liste z 15.12.2010.
Kontext
V dôvodovej správe sú načrtnuté opatrenia, s ktorými Komisia počíta v súbore svojich nových návrhov:
(1) zlepšenie ustanovení Paktu stability a rastu so zreteľom na skúsenosti získané okrem iného aj z krízy;
(2) jeho vybavenie účinnejšími donucovacími nástrojmi;
(3) jeho doplnenie o ustanovenia o vnútroštátnych fiškálnych rámcoch.
Ako sa uvádza v dôvodovej správe, cieľom navrhovanej smernice je najmä spresniť povinnosti vnútroštátnych orgánov, aby boli v súlade s ustanoveniami článku 3 protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom deficite.
Rovnaký cieľ je zdôraznený v odôvodnení 1 preambuly, pričom v odôvodnení 12 sa zdôrazňuje, že „prísne vnútroštátne pravidlá, ktoré sú v súlade s rozpočtovými cieľmi na úrovni Únie, musia byť základným prvkom rámca posilneného rozpočtového dohľadu Únie.“
V tomto zmysle sa v návrhu upravujú ustanovenia o transparentnosti fiškálnych údajov a dohľade nad nimi (kapitola II článok 3 účtovníctvo a štatistika), plánovanie zohľadňujúce strednodobé ciele (kapitola V článok 8) a transparentnosť financií verejného sektora (kapitola VI články 10 a 13).
Navrhované právne základy
Predložené právne základy pre navrhovanú smernicu sú:
čl. 126 ods. 14 tretí pododsek ZFEÚ
S výhradou ostatných ustanovení tohto odseku Rada na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom prijme podrobné pravidlá a definície na uplatnenie ustanovení uvedeného protokolu.
Článok 121 ZFEÚ
1.
Členské štáty považujú svoje hospodárske politiky za vec spoločného záujmu a koordinujú ich v rámci Rady v súlade s ustanoveniami článku 120.
2.
Rada na odporúčanie Komisie prijme návrh hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov a Únie a podá o tom správu Európskej rade.
Európska rada na základe tejto správy Rady prerokuje závery hlavných smerov hospodárskych politík členských štátov a Únie.
Na základe týchto záverov Rada prijme odporúčanie, ktoré vymedzí tieto hlavné smery.
Rada o svojom odporúčaní informuje Európsky parlament.
3.
Na zabezpečenie užšej spolupráce v hospodárskych politikách a nepretržitej konvergencie hospodárskej výkonnosti štátov Rada sleduje hospodársky rozvoj v členských štátoch a v Únii, ako aj súlad medzi hospodárskymi politikami a hlavnými smermi uvedenými v odseku 2 a na základe správ predkladaných Komisiou pravidelne uskutočňuje celkové hodnotenie.
Na účel tohto mnohostranného dohľadu členské štáty postúpia Komisii informácie o významných opatreniach, ktoré prijali v oblasti hospodárskej politiky a ďalšie potrebné informácie.
4.
Ak sa na základe postupu uvedeného v odseku 3 zistí, že hospodárske politiky členského štátu nie sú v súlade s hlavnými smermi uvedenými v odseku 2 alebo že môžu ohroziť riadne fungovanie hospodárskej a menovej únie, Komisia môže napomenúť dotknutý členský štát.
Rada môže dotknutému členskému štátu na základe odporúčania Komisie adresovať potrebné odporúčania.
Na návrh Komisie môže Rada rozhodnúť, že tieto odporúčania zverejní.
Podľa tohto odseku sa Rada uznáša bez toho, aby zohľadnila hlas člena Rady zastupujúceho dotknutý členský štát.
Kvalifikovaná väčšina ostatných členov Rady je vymedzená v súlade s článkom 238 ods. 3 písm. a).
5.
Predseda Rady a predseda Komisie podajú Európskemu parlamentu správu o výsledkoch mnohostranného dohľadu.
Ak Rada zverejní svoje odporúčania, možno vyzvať predsedu Rady, aby vystúpil pred príslušným výborom Európskeho parlamentu.
6.
Európsky parlament a Rada môžu v súlade s riadnym legislatívnym postupom prostredníctvom nariadení ustanoviť podrobné pravidlá mnohostranného dohľadu uvedené v odsekoch 3 a 4.
Prístup Súdneho dvora
Opatrenie by sa v zásade malo zakladať len na jednom právnom základe.
Ak z preskúmania cieľa a obsahu opatrenia Únie vyplynie, že má dvojaký účel alebo dva komponenty, ktoré prislúchajú rôznym právnym základom, a ak sa jeden z nich dá označiť za hlavný alebo prevažujúci účel alebo komponent, kým druhý je len vedľajší, opatrenie sa musí zakladať len na jednom právnom základe, a to na základe, ktorý si vyžaduje tento hlavný alebo prevažujúci účel alebo komponent.
Vec 91/05 Komisia/ Rada [2008] Zb. s 3651.
Výnimočne, ak sa stanoví, že opatrenie súčasne sleduje niekoľko cieľov alebo má viacero komponentov, ktoré sú neoddeliteľne prepojené tak, že ani jeden z nich nie je vo vzťahu k inému sekundárny a nepriamy, opatrenie musí byť založené na viacerých zodpovedajúcich právnych základoch
Vec 91/05 Komisia/ Rada [2004] Zb. s 4829. .
Analýza navrhovaných právnych základov
Článok 126 je súčasťou hlavy VIII, kapitoly I ZFEÚ.
V tomto ustanovení sa stanovujú kroky, ktoré musia Komisia a rada sledovať pri uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite.
Ako sa uvádza v tomto postupe, Rada a Komisia monitorujú národné deficity a vydávajú odporúčania.
Článok 126 ods. 14 umožňuje Rade prijať doplňujúce opatrenia k postupu pri nadmernom schodku.
Podľa tretieho pododseku tohto ustanovenia Rada na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom prijme podrobné pravidlá a definície na uplatnenie protokolu č. 12.
Článok 121 ZFEÚ sa zameriava na koordináciu hospodárskych politík členských štátov.
Umožňuje Rade stanoviť hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a na základe správ Komisie prijať pravidlá mnohostranného dohľadu.
Podľa článku 121 ods. 4, ak členský štát porušuje odporúčania Rady uvedené v odseku 3, príslušný členský štát môže byť napomenutý.
Odsek 6 umožňuje v súlade s riadnym legislatívnym postupom prijať opatrenia zamerané na prijatie podrobných ustanovení na vykonávanie pravidiel mnohostranného dohľadu.
Pokiaľ sa článok 126 ods. 14 jasne zameriava na stanovenie pravidiel na uplatňovanie postupu pri nadmernom deficite, článok 121 upravuje širšiu oblasť právomoci v rámci výrazu „hlavné smery hospodárskych politík.“
Ako sme vidíme, Súdny dvor pripúšťa, že ak existuje viac než jeden možný právny základ pre opatrenie, platí všeobecné pravidlo, že sa vyberie právny základ, ktorý zodpovedná dominantným účelom opatrenia, s výnimkou prípadov, keď sú účely opatrenia neoddeliteľne prepojené tak, že ani jeden z nich nie je vo vzťahu k druhému sekundárny.
Úlohou v našom prípade je určiť, či návrh smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov obsahuje viaceré účely, a ak áno, či sú tieto účely neoddeliteľne prepojené tak, že ani jeden z nich nie je vo vzťahu k druhému sekundárny, čo je jedinou situáciou, ktorá môže odôvodniť viaceré právne základy.
V dôvodovej správe sa uvádza, že cieľom navrhovanej smernice je „najmä spresniť povinnosti vnútroštátnych orgánov dodržiavať ustanovenia článku 3 protokolu č. 12 zmlúv o postupe pri nadmernom deficite.“ Podľa článku 1 návrhu „smernica ustanovuje podrobné pravidlá, ktoré určujú, ktoré požiadavky rozpočtových rámcov musia členské štáty splniť, aby sa vytvorila istota o účinnosti postupu pri nadmernom deficite.“
Toto dokazuje, že jediným potvrdeným účelom návrhu je nabádanie k rozpočtovej zodpovednosti prostredníctvom stanovenia minimálnych požiadaviek národných rámcov a zabezpečenie účinnosti postupu pri nadmernom deficite.
Právny základ navrhnutý Komisiou, článok 126 ods. 14, sa preto zdá byť správnym.
Ďalšia analýza ustanovení návrhu podporuje tento záver.
Článok 3 stanovuje pravidlá o transparentnosti fiškálnych údajov a dohľade nad nimi a článok 4 a články 8 až 9 upravujú pravidlá o plánovaní strednodobých rozpočtových cieľov.
O všetkých týchto ustanoveniach možno povedať, že stanovujú pravidlá na vykonávanie protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom deficite.
Záver a odporúčanie
Vzhľadom na tieto úvahy sa zdá, že správnym právnym základom návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov by mal byť len článok 126 ods. 14 tretí pododsek ZFEÚ.
21.3.2011
STANOVISKO Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
k návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov
( KOM(2010)0523 – C7‑0397/2010 – 2010/0277(NLE) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
David Casa
STRUČNÉ ODÔVODNENIE
Východiská
Komisia 29. septembra 2010 predstavila legislatívny balík zameraný na posilnenie správy ekonomických záležitostí v EÚ a eurozóne.
Balík pozostáva zo šiestich návrhov: štyri z nich sa zaoberajú fiškálnymi otázkami vrátane reformy Paktu o stabilite a raste (PSR), zatiaľ čo dve nové nariadenia sú zamerané na odhalenie a riešenie vznikajúcich makroekonomických nerovnováh v rámci EÚ a eurozóny.
Komisia navrhuje posilniť dodržiavanie PSR členskými štátmi a prehĺbiť koordináciu fiškálnych politík.
V rámci tzv. preventívnej časti PSR sa mení a dopĺňa existujúce nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, aby sa zaistilo, že členské štáty budú v priaznivých časoch presadzovať obozretné fiškálne politiky, aby vytvorili potrebné rezervy na horšie časy.
Okrem toho sa v rámci tzv. nápravnej časti navrhujú zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1467/97 týkajúceho sa „vykonania postupu pri nadmernom schodku“ s cieľom zabezpečiť, aby sa dôslednejšie sledoval vývoj dlhu, ktorý by sa mal postaviť na rovnakú úroveň s vývojom deficitu.
Ďalej sa navrhuje smernica, ktorou sa zavádzajú požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov, aby sa stimulovala fiškálna zodpovednosť stanovením minimálnych požiadaviek na vnútroštátne rozpočtové rámce a zaistením súladu týchto rámcov so záväzkami vyplývajúcimi zo zmlúv.
S cieľom poistiť zmeny v preventívnej a nápravnej časti PSR Komisia tiež navrhla posilniť donucovacie mechanizmy pre členské štáty eurozóny.
Poznámky
Tento návrh stanoviska sa týka návrhu smernice o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov, ktorý predložila Komisia.
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko vo všeobecnosti víta predložené návrhy, ktoré majú zaistiť zlepšenia vo vnútroštátnych fiškálnych rámcoch a stimulovať členské štáty, aby v budúcnosti prijímali lepšie fiškálne rozhodnutia.
Zvlášť sú potrebné návrhy na lepšie štatistické vykazovanie fiškálnych údajov, aby sa predišlo opakovaniu nedávnych skúseností v niektorých členských štátoch.
Podobne by návrhy na nezávislé rozpočtové úrady, vnútroštátne fiškálne pravidlá a povinné viacročné rozpočtovanie tiež mali prispieť k zaisteniu väčšej rozpočtovej stability.
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko však považuje za potrebné určité objasnenia a úpravy, a preto predkladá pozmeňujúce a doplňujúce návrhy zamerané na tieto hlavné aspekty:
- Všeobecný cieľ tohto návrhu by mal byť jasne spojený s celkovými cieľmi EÚ, a najmä s požiadavkami podľa článku 9 ZFEÚ spojenými s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a bojom proti sociálnemu vylúčeniu.
Rovnako dôležité je, že predložené pravidlá, ktoré majú zaistiť zlepšenia vo vnútroštátnych fiškálnych rámcoch, by sa mali stanoviť v kontexte európskeho semestra koordinácie politík.
- Požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce by mali zaistiť nielen to, že fiškálne plánovanie členských štátov sa bude opierať o realistické predpovede, ale aj to, že sa bude venovať primeraná pozornosť udržateľnosti ich systémov sociálnej ochrany vrátane dôchodkových systémov a systémov zdravotnej starostlivosti.
- Požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce by tiež mali byť navrhnuté tak, aby stimulovali členské štáty a nechávali manévrovací priestor na rozvojovo orientované verejné investície, napríklad do vzdelávania a odbornej prípravy, čím prispejú k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti rastu a zamestnanosti.
POZMEŇUJÚCE A DOPLŇUJÚCE NÁVRHY
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci vyzýva Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor zaradil do svojej správy tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
1
Návrh smernice
Odôvodnenie 1
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
(1) Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie.
Nedávny hospodársky vývoj predostrel nové výzvy týkajúce sa vykonávania fiškálnej politiky v Únii a najmä zdôraznil nevyhnutnosť jednotných požiadaviek, pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov.
Predovšetkým je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu zmlúv, a najmä jeho článok 3.
(1) Je potrebné vychádzať zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie.
Nedávny hospodársky vývoj predostrel nové výzvy týkajúce sa vykonávania fiškálnej politiky v Únii a najmä zdôraznil nevyhnutnosť jednotných požiadaviek, pokiaľ ide o pravidlá a postupy vytvárajúce rozpočtové rámce členských štátov.
Predovšetkým je nevyhnutné vymedziť, čo musia vnútroštátne orgány urobiť, aby sa dodržali ustanovenia protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu zmlúv, a najmä článok 3 ZFEÚ , ako aj ich záväzky, pokiaľ ide o vykonávanie stratégií a plnenie politických cieľov prijatých Európskou radou .
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
2
Návrh smernice
Odôvodnenie 1a (nové)
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
(1a) Podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) by Únia pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností mala prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany a bojom proti sociálnemu vylúčeniu.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
3
Návrh smernice
Odôvodnenie 1b (nové)
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
(1b) Európska rada prijala na zasadnutí 17. júna 2010 novú stratégiu pre zamestnanosť a rast – stratégiu Európa 2020 – ktorá má Únii umožniť, aby vyšla z krízy silnejšia a aby nasmerovala svoje hospodárstvo k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu, ktorého súčasťou by bola vysoká miera zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.
Európska rada tiež rozhodla začať 1. januára 2011 európsky semester koordinácie politík, aby členským štátom umožnila využiť výhody včasnej koordinácie na úrovni Únie a umožnila posilnený dohľad nad rozpočtovými opatreniami a štrukturálnymi reformami podporujúcimi rast a zamestnanosť, ako aj ich súbežné posudzovanie.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
4
Návrh smernice
Odôvodnenie 13
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
(13) Členské štáty by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivom období by malo byť úsilie o fiškálnu konsolidáciu väčšie.
K týmto cieľom vedú presne určené numerické fiškálne pravidlá.
(13) Členské štáty by sa mali vyhnúť procyklickým fiškálnym politikám a v priaznivom období by malo byť úsilie o fiškálnu konsolidáciu väčšie.
Úsilie o fiškálnu konsolidáciu by tiež malo nechávať manévrovací priestor, najmä na verejné investície podporujúce dosahovanie cieľov Únie v oblasti rastu a zamestnanosti.
K týmto cieľom vedú presne určené numerické fiškálne pravidlá.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
5
Návrh smernice
Odôvodnenie 15a (nové)
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
(15a) Potreba vytvoriť pevnejšie prepojenie medzi Paktom stability a rastu, makroekonomickými nástrojmi, integrovanými usmerneniami a vnútroštátnymi programami reforiem tým, že sa predložia jednotným spôsobom, si vyžaduje vyššiu porovnateľnosť vnútroštátnych rozpočtov z pohľadu výdavkov v rôznych kategóriách podľa šablóny, ktorú vytvorí Komisia.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
6
Návrh smernice
Článok 1
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
Táto smernica ustanovuje podrobné pravidlá, ktoré určujú, ktoré požiadavky rozpočtových rámcov musia členské štáty splniť, aby za vytvorila istota o účinnosti postupu pri nadmernom deficite.
Táto smernica stanovuje podrobné pravidlá, ktoré určujú, ktoré požiadavky rozpočtových rámcov musia členské štáty splniť, aby sa zabezpečila porovnateľnosť vnútroštátnych rozpočtov a účinnosť postupu pri nadmernom deficite a náležité monitorovanie toho, ako členské štáty prispievajú k plneniu cieľov, ktoré si samy stanovili .
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
7
Návrh smernice
Článok 2 – odsek 3 – písmeno f
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
f) pravidlá na analýzu na zvýšenie transparentnosti prvkov rozpočtového postupu okrem iného vrátane mandátu nezávislých vnútroštátnych rozpočtových úradov alebo inštitúcií činných v oblasti rozpočtovej politiky;
f) opatrenia umožňujúce vykonať analýzu s cieľom zvýšiť transparentnosť a porovnateľnosť prvkov rozpočtovej štruktúry a rozpočtového postupu vrátane okrem iného mandátu nezávislých vnútroštátnych rozpočtových úradov alebo inštitúcií činných v oblasti rozpočtovej politiky;
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
8
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
1.
Členské štáty vytvoria istotu , že fiškálne plánovanie je založené na realistických makroekonomických a rozpočtových prognózach používajúcich najaktuálnejšie informácie.
Rozpočtové plánovanie sa zakladá na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári, ktorý podrobne zdôrazňuje odchýlky od najpravdepodobnejšieho makrofiškálneho scenára.
Pri príprave makroekonomických a rozpočtových prognóz sa berú do úvahy príslušné prognózy Komisie.
Vysvetlia sa rozdiely medzi vybraným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie.
1.
Členské štáty zaistia , že fiškálne plánovanie bude založené na realistických makroekonomických a rozpočtových prognózach používajúcich najaktuálnejšie informácie a riadne zohľadňujúcich udržateľnosť ich systémov sociálnej ochrany vrátane dôchodkových systémov a systémov zdravotnej starostlivosti .
Rozpočtové plánovanie sa zakladá na najpravdepodobnejšom makrofiškálnom scenári alebo na obozretnejšom scenári, ktorý podrobne zdôrazňuje odchýlky od najpravdepodobnejšieho makrofiškálneho scenára.
Pri príprave makroekonomických a rozpočtových prognóz sa berú do úvahy príslušné prognózy Komisie.
Vysvetlia sa rozdiely medzi vybraným makrofiškálnym scenárom a prognózou Komisie.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
9
Návrh smernice
Článok 5 – písmeno b
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
b) prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane zohľadnenia strednodobých rozpočtových cieľov.
b) prijatie viacročného fiškálneho plánovacieho horizontu vrátane zohľadnenia strednodobých rozpočtových cieľov s prihliadnutím na článok 9 ZFEÚ, najmä pokiaľ ide o podporu vysokej úrovne zamestnanosti, záruku primeranej sociálnej ochrany, boj proti sociálnemu vylúčeniu a ciele Únie v oblasti rastu a zamestnanosti .
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
10
Návrh smernice
Článok 8 – odsek -1 (nový)
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
-1.
Komisia vytvorí šablónu pre vnútroštátne rozpočty, ktorá umožní porovnanie výdavkov v rôznych kategóriách.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
11
Návrh smernice
Článok 8 – odsek 1
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
1.
Členské štáty zavedú účinný strednodobý rozpočtový rámec, ktorým sa zaisťuje prijatie fiškálneho plánovacieho horizontu trvajúceho minimálne tri roky s cieľom vytvoriť istotu, že vnútroštátne fiškálne plánovanie sa bude riadiť výhľadom viacročného fiškálneho plánovania.
1.
So zreteľom na šablónu Komisie zavedú členské štáty účinný strednodobý rozpočtový rámec, ktorý umožní prijať fiškálny plánovací horizont v dĺžke minimálne troch rokov, čím sa zaručí, že vnútroštátne fiškálne plánovanie bude v súlade s viacročným výhľadom.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
12
Návrh smernice
Článok 8 – odsek 2 – písmeno c
Text predložený Komisiou
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh
c) výkaz štátnych strednodobých priorít rozpísaných podľa hlavnej položky príjmov a výdavkov a podľa štátneho podsektora , v ktorom sa uvádza, ako sa dosiahne prispôsobenie smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v porovnaní s výhľadmi v rámci nezmenených politík.
c) výkaz štátnych strednodobých priorít rozpísaných podľa hlavných položiek príjmov a výdavkov a podľa štátnych podsektorov , v ktorom sa uvádza, ako sa dosiahne prispôsobenie smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v porovnaní s výhľadmi v rámci nezmenených politík a ako sa dosiahne pokrok pri plnení politických cieľov stanovených Európskou radou .
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
16.3.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
41
4
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Regina Bastos, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Pervenche Berès, Mara Bizzotto, Philippe Boulland, David Casa, Alejandro Cercas, Marije Cornelissen, Frédéric Daerden, Karima Delli, Proinsias De Rossa, Frank Engel, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Thomas Händel, Nadja Hirsch, Stephen Hughes, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Ádám Kósa, Patrick Le Hyaric, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Sven Giegold, Gesine Meissner, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Liam Aylward, Fiona Hall, Jacek Włosowicz
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
19.4.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
29
14
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Burkhard Balz, Slavi Binev, Godfrey Bloom, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Gunnar Hökmark, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Philippe Lamberts, Hans-Peter Martin, Ivari Padar, Rolandas Paksas, Alfredo Pallone, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Marta Andreasen, Elena Băsescu, Saïd El Khadraoui, Carl Haglund, Krišjānis Kariņš, Olle Ludvigsson, Claudio Morganti, Andreas Schwab
