KONEČNÉ ZNENIE
A6-0149/2006
27.4.2006
SPRÁVA
o živelných pohromách (požiaroch, suchu a záplavách) – environmentálne aspekty (2005/2192(INI))
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín
Spravodajkyňa:
Edite Estrela
PE 370.246v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA.............................................................................................................7
POSTUP………………………………………………………………………………………13
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o živelných pohromách (požiare, suchá a záplavy) – environmentálne aspekty
( 2005/2192(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 5. septembra 2002 o záplavách v Európe
Ú. v.
EÚ C 272 E, 13.
11.
2003, s.
471. , zo 14. apríla 2005 o suchu v Portugalsku
Prijaté texty, P6_TA(2005)0139 . , z 12. mája 2005 o suchu v Španielsku
Prijaté texty, P6_TA(2005)0187 . a z 8. septembra 2005 o živelných pohromách (požiaroch a záplavách) v Európe počas tohto leta
Ú. v.
EÚ C 272 E, 13.
11.
2003, s.
471. ,
– so zreteľom na Kjótsky protokol k Rámcovému dohovoru OSN o klimatických zmenách z 11. decembra 1997 a jeho ratifikáciu Európskym spoločenstvom 31. mája 2002,
– so zreteľom na svoje uznesenie o „víťazstve v zápase s globálnymi klimatickými zmenami“
Prijaté texty, P6_TA(2005)0433 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie o klimatických zmenách ako dôsledok Jedenástej konferencie Strán konvencie v Montreale
Prijaté texty, P6_TA(2005)0019 . ,
– so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 2152/2003 Európskeho parlamentu a Rady zo 17. novembra 2003 týkajúce sa monitorovania lesov a environmentálnych interakcií v Spoločenstve (Forest Focus)
Ú. v.
EÚ C 324, 11.
12.
2003, s.
1. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2006 o implementovaní stratégie lesného hospodárstva EÚ
Prijaté texty, P6_TA(2005)0068 . a návrhu Komisie o Európskej stratégii lesného hospodárstva ( KOM(1998)0649 ),
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
Ú. v.
ES L 311, 14.
11.
2002, s.
3. , a v súčasnosti sa reviduje,
- so zreteľom na oznámenia a návrhy Komisie týkajúce sa vesmírneho programu Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) ( KOM(2004)0065 ), posilnenia reakcie EÚ na krízy a katastrofy v tretích krajinách ( KOM(2005)0153 ) a návrh smernice o posúdení povodní a povodňového manažmentu ( KOM(2006)0015 ),
- so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie a pripravenosti na závažné núdzové situácie ( KOM(2005)0113 ), a návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany ( KOM(2006)0029 , so zreteľom na rozhodnutie Rady (2001/792/ES) o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany)
http://www.europarl.eu.int/intcoop/empa/committee_cult/wg_tsunami_res26mars_en.pdf ,
– so zreteľom na výskumný projekt o manažmente povodňových rizík pod šiestym rámcovým programom Komisie (2002 - 2006),
– so zreteľom na uznesenie a prílohu pracovnej skupiny Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia z 26. marca 2006 o civilnej ochrane a prevencii prírodných a ekologických katastrof,
– so zreteľom na vedeckú správu Inštitútu pre trvalú udržateľnosť a spoločnú správu výskumného centra Komisie o klimatických zmenách a Európskej vodnej dimenzii
http://ies.jrc.cec.eu.int ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín ( A6‑0149/2006 ),
A. keďže klimatické zmeny sú zdrojom živelných pohrôm (záplav, extrémneho sucha a požiarov), ktoré sa vo svete vyskytujú čoraz častejšie a spôsobili obrovské škody na stratách na životoch, poškodenie životného prostredia a zníženie ekonomickej aktivity,
B. keďže na poslednej konferencii OSN o klimatických zmenách v decembri 2005 v Montreale v Kanade bol dosiahnutý výrazný pokrok na celosvetovej úrovni týkajúci sa spôsobov boja s klimatickými zmenami, posilnenia rešpektu voči Kjótskemu protokolu a jeho implementácii a bol poskytnutý náhľad na druhé obdobie záväzkov po roku 2012,
C. keďže lesy plnia dôležitú úlohu pri zachovaní životného prostredia prostredníctvom generovania rovnováh v uhlíkovom a hydrologickom cykle je ich prínos v spomaľovaní globálneho otepľovania a skleníkového efektu jednoducho nevyčísliteľný,
D. keďže situácie extrémneho sucha a lesných požiarov sa v južnej Európe zvýšili vo frekvencii aj rozsahu aj, napriek faktu, že sú bezprostredným dôsledkom klimatických zmien, sú tieto situácie nepredvídateľné a nutné, z čoho vyplýva, že je potrebné ďalej zdokonaľovať vedecký výskum a vyčleniť mu viac finančných prostriedkov s cieľom zlepšiť nástroje prehodnocovania rizík, systémov prevencie a prostriedkov na boj s týmito fenoménmi,
E. keďže cieľom programu Forest Focus je propagovať výmenu informácií o lesoch v Spoločenstve a tým propagovať ich zachovanie a ochranu; keďže program zahŕňa integrované programy určené na ochranu lesa pred požiarmi a boj s dezertifikáciou,
F. keďže nariadenie Fondu solidarity obsahuje prednostné podmienky, prostredníctvom ktorých je obtiažne fond využívať v niektorých núdzových situáciách; keďže tieto obavy nie sú len hodnotou a typom oprávnených nákladov, ale tiež neflexibilitou termínov a postupov,
G. keďže živelné pohromy obnovujú problémy erózie, salinácie a dezertifikácie, porušujú ekosystémy a biodiverzitu, postihujú trvalo udržateľný rozvoj a ohrozujú spoločenskú kohéziu,
H. keďže živelné pohromy môžu viesť tiež k výraznému presunu a strate populácií voľne žijúcich aj domácich zvierat a spôsobiť tak problémy miestnym komunitám a ich zvieratám; keďže existuje iba málo mechanizmov reakcie,
I. keďže Medzinárodná stratégia OSN pre zníženie prírodných kalamít tvrdí, že lepšie mestské plánovanie v pobrežných regiónoch a ochrana ekosystémov môžu znížiť dopad živelných pohrôm,
J. keďže Komisia je signatárom Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii, pričom nárast tohto fenoménu je spomínaný v Deklarácii tisícročia OSN, a keďže rok 2006 bol vyhlásený za Medzinárodný rok púští a dezertifikácie,
K. keďže súčasné platné opatrenia v Európskej únii sa ukázali byť neúčinné alebo neprimerané v zmysle poskytovania účinnej reakcie na živelné pohromy a keďže rôznorodosť existujúcich mechanizmov a riešení na národnej a regionálnej úrovni a nedostatok ich koordinácie nepodporujú účinnú akciu,
L. keďže preventívne opatrenia a opatrenia na prípravu a školenie posádok sú rovnako dôležité pre hasenie požiarov ako koordinácia materiálu a ľudských zdrojov na protipožiarne účely,
M. keďže množstvo a rozsah záplav v Európe, vrátane strednej a východnej Európy, sa výrazne zvýšilo; keďže sa musí vyvinúť úsilie na zlepšenie predpovede a prevencie – vrátane obnovy poldrov a pobrežných mokradí – a opatrení na výstrahu civilného obyvateľstva pred hroziacimi záplavami a zaistenie ich evakuácie,
1. víta nárast verejného povedomia a podpory environmentálnych opatrení, obzvlášť so zreteľom na závažné situácie živelných pohrôm; navrhuje, aby tieto opatrenia zahŕňali racionálne a efektívne používanie vody, a aby významnejší spotrebitelia vody v poľnohospodárstve, mestách a priemysle boli ostražití k týmto opatreniam; zasadzuje sa o aplikáciu princípov „platí používateľ“ a „platí znečisťovateľ“, a tak zaručiť racionálnejšie využitie vody a lepšie monitorovanie a inšpekciu odpadových vôd;
2. zdôrazňuje potrebu podporovania kampaní na zvýšenie povedomia o prevencii a osvojení si dobrých praktík, publikovaní postupov na osvojenie v krízových situáciách ako sú požiare a záplavy, podporovaných Európskym sociálnym fondom alebo v rámci kontextu konkrétnych programov ako Forest Focus; zdôrazňuje, že v rámci školenia verejnosti sa má venovať osobitná pozornosť školeniu mladých ľudí, začínajúc školopovinnými deťmi;
3. vyzýva členské štáty, aby zlepšili spoluprácu v oblasti civilnej ochrany na úrovni Európskej únie s cieľom zaistiť dostupnosť dodatočných zdrojov na okamžitú akciu v núdzových situáciách;
4. vyzýva Komisiu, aby zahrnula vybudovanie infraštruktúry a získanie technického požiarnického vybavenia, vrátane leteckého vybavenia do výdavkov financovaných Spoločenstvom;
5. víta akčný plán Komisie na boj s čiernou ťažbou dreva (FLECT), a nový finančný nástroj pre životné prostredie (Life+ programme), ktorý je nevyhnutný pre ochranu Európskych lesov a pre prevenciu poškodenia všetkých druhov, vrátane požiarov;
6. vyzýva členské štáty, aby si uvedomili úlohu lesov v Európskej únii ako súčasť systematického súboru opatrení na spravovanie krajiny vrátanie opatrení na ochranu pred záplavami, ktoré sa sústreďujú na účinnejšie zadržiavanie vody, a geologických bezpečnostných opatrení navrhnutých na upevnenie svahov a opätovné zalesnenie všade tam, kde je to možné; navrhuje otvorenie verejnej diskusie o environmentálnej, sociálnej a ekonomickej úlohe lesov, ktorá by pomohla zvýšiť povedomie o existujúcich rozdieloch medzi európskymi lesmi a zvlášť o špecifickej povahe stredomorských lesov; domnieva sa, že by mali byť poskytnuté stimuly na zrušenie horľavých monokultúr, najmä eukalyptu; vyzýva členské štáty, aby si uvedomili úlohu lesov v Európskej únii; navrhuje otvorenie verejnej diskusie o environmentálnej, sociálnej a ekonomickej úlohe lesov, ktorá by pomohla zvýšiť povedomie o existujúcich rozdieloch medzi európskymi lesmi a zvlášť o špecifickej povahe stredomorských lesov; domnieva sa, že existuje potreba lepšieho využitia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu v prospech štrukturálnych opatrení na prevenciu sucha, hlavného faktora, ktorý zhoršuje prírodné katastrofy;
7. vyzýva Komisiu, aby, v rámci spoločného legislatívneho rámca o riešení prírodných katastrôf a ich predchádzaní, sformulovala skutočné, na solidarite založené ciele a predovšetkým prijala nové nariadenie týkajúce sa Fondu solidarity a smernicu o posudzovaní povodní a povodňovom manažmente, a navyše v rámci nadchádzajúcej revízie programu Forest Focus, zvýšenie financovania a vytvorenie pravidiel pre sflexibilnenie procesu uchádzania sa;
8. vyzýva na podporu toho, aby postihnuté oblasti mohli byť znovu zalesnené bez narušenia ich bioklimatických alebo ekologických vlastností, a dúfa, že obnova vidieckej a mestskej krajiny sa bude považovať za záležitosť zvláštneho významu s riadnym zohľadnením špecifických miestnych vlastností;
9. zdôrazňuje potrebu poskytnúť dostatok finančných prostriedkov na zachovanie siete Natura 2000,
10. verí, že rekonštrukcia/ obnovenie sústavy siete Natura 2000 poškodenej záplavami, suchom alebo požiarmi bude financovaná z fondov Spoločenstva, za podmienky že sú tieto oblasti súčasťou sieťových oblastí postihnutých záplavami, suchom alebo požiarmi s tým, že tieto dôležité súčasti európskej zelene zaisťujú biodiverzitu a zachovanie druhov; vyzýva členské štáty, aby zriadili národné lesné fondy na prevenciu voči lesným pohromám a obnovu lesa;
11. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že budúce diskusie o nástrojoch odstraňovania následkov katastrof a civilnej ochrany budú brať ohľad aj na domáce a voľne žijúce zvieratá,
12. vyzýva Komisiu, aby predložila stratégiu o suchu ako základ pre európsku politiku prevencie a riadenia rizika sucha;
13. požaduje, aby boli závažné suchá zaradené medzi podporné mechanizmy Fondu solidarity, keďže sucho je neobvyklým prírodným úkazom, ktorý sa rozvíja pomaly a má premenlivú dobu trvania, s vážnymi trvalými dôsledkami na životné podmienky a sociálno-ekonomickú stabilitu zasiahnutých území; odporúča, aby si fond ponechal možnosť podporiť lokalizované krízové situácie (regionálneho charakteru) a prijať verejné a súkromné škody za oprávnené;
14. odporúča zriadiť európske stredisko pre pozorovanie vplyvu sucha, rozširovania púští, záplav a ďalších vplyvov na klimatické zmeny a zhromažďovať tak informácie a zabezpečovať účinnejšiu reakciu;
15. odporúča, aby sa v oblasti spravovania rizika sucha implementovali preventívne opatrenia, vrátane stratégií na minimalizovanie výsledného dopadu, a aby sa začlenili do stratégií spravovania povodia;
16. uznáva potrebu skúmať a rozvíjať nové formy prevencie a hasenia požiarov využívaním satelitov a iných technológií; verí, že je nevyhnutné prijať nové informačné technológie (napr. geografický informačný systém) na zvládanie požiarov a záplav; zdôrazňuje kľúčovú úlohu novej detekčnej technológie pri prevencii živelných pohrôm;
17. odporúča opatrenia na ochranu lesov pred požiarmi, zvlášť zber a recyklovanie zostatku lesnej biomasy, zákaz zmeny použitia vypáleného územia a prísnejšie tresty za trestné činy proti životnému prostrediu, najmä spôsobenie lesného požiaru; domnieva sa, že zber zvyškov biomasy by mal byť regulovaný, aby sa zabránilo zrýchleniu rozširovania púští odčerpávaním organických látok a degradovaním pôdy, čo spôsobuje jej väčšiu zraniteľnosť voči rizikám sucha a prudkých záplav;
18. vyzýva Komisiu, aby predložila smernicu o prevencii a riadení požiarov, ktorá by mala zahŕňať pravidelný zber údajov, prípravu máp a určenie rizikových oblastí, prípravu plánov riadenia rizika požiarov, určenie pridelených prostriedkov a dostupných zariadení členskými štátmi, koordináciu rôznych administratív, minimálne požiadavky na školenia posádok a určenie zodpovednosti voči životnému prostrediu a trestov;
19. žiada Komisiu, aby odporučila členským štátom zostavenie máp rizík požiarov a záplav, ktoré by boli financované Spoločenstvom a zohľadňované pri riadení územného plánovania;
20. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, vládam a parlamentom členských štátov.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.
Úvod
Závažné živelné pohromy, ktoré sa udiali v lete roku 2005 s vážnymi záplavami v strednej Európe, drsné sucho v južnej Európe a požiare, ktoré zničili tisíce hektárov lesa v Portugalsku a Španielsku, boli predmetom formálneho stanoviska prezidenta Borrela na jesennej úvodnej schôdzi Európskeho parlamentu s minútou ticha venovanou obetiam.
V uznesení z 8. septembra 2005 Parlament vyjadril presvedčenie, že zvýšenie frekvencie a rozsahu týchto prírodných pohrôm môže byť pripisované klimatickým zmenám a uznal, že Kjótsky protokol zostáva hlavným nástrojom globálnej environmentálnej stratégie proti týmto zmenám.
Európsky parlament vyjadril solidaritu s postihnutými regiónmi a opätovne potvrdil nevyhnutnosť posilnenia mechanizmov civilnej ochrany a zefektívnené využitie európskych fondov, hlavne Kohézneho fondu, štrukturálnych fondov a Fondu solidarity na zmiernenie ekonomických a spoločenských predsudkov voči miestnym ľuďom a domácnostiam, výrobe a turizmu.
V reakcii na odsek 22 uznesenia boli Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výbor pre regionálny rozvoj poverené vypracovaním troch doplnkových správ odrážajúcich poľnohospodárske, environmentálne a územné perspektívy v tomto poradí.
Rozhodli tiež o vyslaní delegácií do postihnutých oblastí a uskutočnení rokovaní o probléme požiarov, sucha a záplav.
To sú základné informácie, pre ktoré bola táto správa spísaná, čím sa zameriava na environmentálny aspekt, stav pred a po živelných pohromách a európsku akciu v oblasti civilnej ochrany.
2.
Delegácie
Tri delegácie postupne navštívili: Španielsko (Andalúziu a Huelvu) a Portugalsko (Alejento a Pampilhosa da Serra), regióny zničené požiarmi alebo postihnuté suchom; Nemecko (Bavorsko) a Rakúsko (Tirolsko), regióny postihnuté záplavami a zosuvmi pôdy; a Francúzsko (Gironde a Var) a Taliansko (Lombardy), regióny podobne postihnuté lesnými požiarmi a záplavami.
Napriek špecifickosti každého z regiónov a rozsahu katastrofy bol program delegácií naplánovaný podobne, vrátane kontaktu s miestnymi ľuďmi postihnutými pohromou a miestnym krízovým tímom, vysvetlenia situácie národnými, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi a predstaviteľmi ich organizačných modelov, mechanizmov boja s pohromou, zdrojmi a uskutočnenými opatreniami a prerokovanie názorov predstaviteľov mimovládnych organizácií, združení a odborov zapojených do pomoci obetiam alebo do boja s pohromou.
Delegácie v rôznych navštívených lokalitách buď preverili opravné práce a dosiahnutý pokrok, alebo vypočuli dôvody prečo sa tak nestalo.
Zhrnutie návštev
S cieľom lepšie posúdiť priame dôsledky požiarov, sucha a záplav sa spravodajca podieľal na návštevách všetkých troch delegácií, vypočul si návrhy a očakávania národných, regionálnych a miestnych orgánov, miestnych obyvateľov a organizácií, pričom je potrebné vyzdvihnúť ich pripravenosť spolupracovať s delegáciami.
Delegácie sa stretli s rôznymi situáciami.
V niektorých regiónoch sa delegácia sústredila na možnosť rýchleho využitia prostriedkov Fondu solidarity okamžite po rozsiahlych požiaroch alebo v prípade dlhodobého sucha.
Miestni ľudia tlmočili pocit opustenosti a sťažovali sa na nedostatok solidarity na európskej úrovni.
Na druhej strane, v iných regiónoch bolo cítiť veľmi jasnú opozíciu voči takzvanému „zásahu“ Európskou úniou bez potreby zabezpečiť opatrenia v rámci európskej koordinácie a opatrenia krízového protipovodňového manažmentu.
V niektorých regiónoch už boli zavedené protipovodňové systémy, zmapované záplavám náchylné zóny, evakuované obyvateľstvo a boli zavedené opatrenia na ochranu životného prostredia, ako aj opatrenia propagujúce turistické aktivity pri vode.
Sucho
Sucho možno vnímať ako štrukturálny problém, ktorý sa objavuje každých desať alebo dvanásť rokov, ale je na vzostupe.
Vážne alebo extrémne sucho je však výnimočné a malo by byť vnímané ako živelná pohroma, ktorej efekty trvajú oveľa dlhšie ako sucho samotné.
Na rozdiel od iných živelných pohrôm, dopad sucha je ťažké kvantifikovať a neovplyvňuje infraštruktúru ale výrobu a životné prostredie ako aj životy miestnych ľudí.
Predpokladá sa, že zmena klímy povedie k poklesu zrážok, zvýšeniu teplôt a častejším vlnám horúceho vzduchu a suchám, čo znamená, že lesné požiare sa stanú závažnejšími a rozsiahlejšími.
Naviac, sucho nie je len „problémom farmárov“.
V krajinách južnej Európy je v rokoch sucha hydroelekrická výroba výrazne zasiahnutá a krajiny musia využívať fosílie, aby kompenzovali straty vo výrobe.
To má vážny dopad na životné prostredie vo zvýšených emisiách oxidu uhličitého a s najvyššou pravdepodobnosťou tiež v prekročení limitov ustanovených príslušnými plánmi emisných licencií.
Ďalším dôsledkom sucha je problém zásob pitnej vody, či už pre obyvateľov, alebo návštevníkov.
Sucho je letným úkazom a preto sa situácia zhoršuje turizmom, intenzívnou činnosťou v úmorí Stredozemného mora a prítomnosťou väčšieho počtu návštevníkov než stálych obyvateľov.
Ďalším dôsledkom sucha problém zásob pitnej vody, či už pre obyvateľov, alebo návštevníkov.
Požiare
Požiar predstavuje hlavnú prírodnú hrozbu pre lesy Stredomoria.
Viac než 90 % povrchu zničeného požiarmi sa nachádza na Iberijskom poloostrove.
Lesné požiare ničia verejný a súkromný majetok, vedú k strate ekonomickej životaschopnosti a narušeniu čím ďalej tým krehkejším ekonomikám a zbedačeným a opusteným regiónom.
Poveternostné podmienky z leta 2005 boli výnimočné v tom, že extrémne suché atmosferické podmienky spôsobené dlhodobým suchom sa skombinovali s veľmi vysokými teplotami.
To spôsobilo, že sa požiare šírili rýchlejšie a zasiahli oblasti lesa , ktoré boli považované za príkladné, čo sa týka údržby, starostlivosti, províziami pre zastavenie požiaru a osadenia vhodnými druhmi.
Kým veľa požiarov bolo založených dobrovoľne z kriminálnych motívov, čo je možné potlačiť len udržiavaním obvodu lesov pod stálym dohľadom a uvalením vysokých pokút, iné požiare boli výsledkom nedostatočného docenenia faktu, že lesy sú neoceniteľným kolektívnym vlastníctvom, a že ich využitie musí byť riadené prísnymi pravidlami.
Samotná národná legislatíva musí zapracovať flexibilnú správu a prispôsobiť sa reagovaniu na výnimočné situácie.
Španielski experti tvrdia, že lesy Stredomoria „spolunažívajú“ s požiarom a za regeneráciu vďačia svojej kapacite.
Delegácia navštívila oblasť s 34 000 hektármi vyhoreného lesa, ktoré vyhoreli v roku 2004.
V tejto oblasti sa v súčasnosti, po dobe samoregenerácie, začína pracovať, odstraňovať odumreté drevo s cieľom vyhnúť sa šíreniu chorôb a budovať bariéry na prevenciu zosunu pôdy dažďovou vodou.
Problému čiastkového vlastníctva lesov sa podarilo vyhnúť založením asociácie, a tak bolo možné koordinovať postup vrátane paralelných prác na viacerých územiach zničených ohňom.
Záplavy
V strednej Európe sa katastrofické letné záplavy vyskytujú čoraz častejšie, aj keď v niektorých regiónoch, najmä v Bavorsku, sa protipovodňová ochrana podstatne skvalitnila, čo demonštruje porovnanie rokov 2002 a 2005.
Je to výsledok identifikácie záplavám náchylných oblastí, vytvorenia povodí s kapacitou udržania vody, vybudovania systému hrádzí, atď.
Spomedzi rôznych prírodných katastrôf z tejto správy sú len záplavy predmetom smernice Spoločenstva zameranej na znižovanie a zvládanie rizík na ľudské zdravie, životné prostredie, infraštruktúru a majetok.
Cezhraničná koordinácia je jednou z oprávnení existencie smernice zatiaľ, čo o väčšinu Európskych povodí sa delia rôzne členské štáty.
Takáto koordinácia už existovala v rámci rámcovej smernice o kvalite vody.
Pri návšteve oblastí postihnutých povodňami si delegácie vypočuli aj chválu za väčšinu pozitívnych aspektov smernice ale aj námietky.
Na jednej strane sa objavili nádeje, že s ohľadom na preventívne opatrenia môže byť vyvinutý nátlak na málo spolupracujúce Členské štáty.
Ale na strane druhej, existujú obavy z preťaženia administratívou.
Je pravdou, že vytýčenie a vytvorenie rizikových oblastí môže mať výrazné ekonomické dôsledky na regionálnej úrovni, pričom vytýčenie záplavám náchylných oblastí je úplne opodstatnené ak by určovanie stavebných pozemkov viedlo k zníženej kapacite absorpcie vody a následne k zvýšenému riziku záplav.
3.
Niektoré vedecké zistenia
Je vedecky dokázané, že živelné pohromy sa úzko viažu na klimatické zmeny.
Stupeň, v ktorom vieme identifikovať historické zmeny pri extrémnych udalostiach a prepojiť ich s klimatickými zmenami sa líši v závislosti od udalosti a lokality:
- vlny horúceho vzduchu v Európe sa stali oveľa pravdepodobnejšími; predpokladá sa, že extrémne letné teploty v roku 2003 boli na 75 % zapríčinené ľudským zásahom; zvýšené teploty zhoršujú podmienky sucha;
- zrážky sa stávajú závažnejšími v dôsledku klimatických zmien; výraznejšie zrážky a zmeny v zrážkových schémach znamenajú zvýšenú pravdepodobnosť bleskového zaplavenia aj sucha.
Nie je tu zmena v rozsiahlejšom zaplavení;
- súrkovosť v Európe sa nemusela v poslednom storočí zvýšiť; intenzita hurikánov stúpla o 70 % za posledných 50 rokov; dôkaz vplyvu klimatických zmien je ťažko identifikovaeľný v kontexte hlavných prírodných cyklov, ale zaznamenané zmeny sú zhodné s efektmi emisií GHG.
Modelovanie ukazuje, že v budúcnosti kontinuálne zvýšenie koncentrácií skleníkových plynov vyvodí viaceré klimatické zmeny a extrémnejšie udalosti súvisiace s počasím:
- vlny horúceho vzduchu typu z roku 2003 sa môžu v Európe objavovať každý druhý rok do konca storočia;
- zmeny v zrážkach privodia viacero záplav, hlavne bleskové záplavy ale tiež sucho, ktoré je tiež pravdepodobné so stúpajúcimi teplotami);
- intenzívnejšie veterné smršte budú zhodné s modelovými, aj keď nie je možné ich jednoznačne predpovedať.
Stúpajúca intenzita hurikánov môže do roku 2100 viesť k 30 % nárastu búrok.
Niekoľko novinových titulkov sa vystatovalo záujmom o extrémne prírodné katastrofy v posledných rokoch.
Všetky rekordné búrky, záplavy, suchá a horúčavy mali ďalekosiahle následky (EEA, 2004; Jha, 2005):
- Veterné smršte na konci roka 1999 boli jednými z najdramatickejších v európskej histórii.
Anatol, Lothar a Martin, postihli Škandináviu, Francúzsko, Nemecko a susedné krajiny.
Tieto búrky zabili skoro 150 ľudí a spôsobili obrovské straty(€6.7 miliárd v poistených stratách z Lotharu a Martina, €500 miliónov v ekonomických stratách z Anatolu).
Vo Francúzsku búrky zhodili množstvo drevín porovnateľné s trojnásobkom ročnej ťažby;
- Najzávažnejšie záplavy posledných rokov a ekonomicky najdeštrukčnejšie záplavy v európskej histórii sa vyskytli v roku 2002 na riekach Dunaj a Labe a zasiahli väčšinu strednej Európy.
Výrazné záplavy sa tiež vyskytli vo Veľkej Británii a Francúzsku.
600 000 ľudí bolo postihnutých záplavami, 80 ľudí v 111 krajinách zomrelo.
Ekonomické straty predstavovali minimálne 15 miliárd eur;
- Väčšia časť južnej Európy bola oklieštená veľkým, doteraz najhorším zaznamenaným suchom minimálne jeden rok.
V lete roku 2005 97 % Portugalčanov zažilo závažné podmienky sucha, Francúzsko zvažovalo zatvoriť jadrové elektrárne a v Európskej Únii klesla produkcia obilnín o 28 miliónov ton – čo je asi 10 % celkovej produkcie;
- Horúčava v lete roku 2003 spôsobili obrovské straty na životoch – smrť až 22 146 ľudí sa viaže na horúčavy.
Kým tieto udalosti sú hlavne príkladmi z Európy, je potrebné mať na pamäti , že iné oblasti vo svete boli zasiahnuté ešte oveľa horšie.
S celkovým počtom 6700 mŕtvych v súvislosti s povodňami v rokoch 1993 až 2002 Európu výrazne prevyšuje devastujúci počet skoro 1,4 miliónov mŕtvych v Ázii.
6655 mŕtvych v dôsledku európskych veterných smrští sa môže podobne zdať relatívne málo v porovnaní s 18000 v Severnej a Južnej Amerike a 275 000 v Ázii.
4.
Civilná ochrana
V roku 2001 Európska únia vytvorila mechanizmy civilnej ochrany týkajúce sa živelných pohrôm v prípadoch, ak sa krajiny s nimi nedokážu samé vyrovnať.
V súlade s princípom subsidiarity, zvládnutie takýchto situácií ostáva najprv na postihnutú krajinu.
Na požiadanie však môže Európska únia hrať aktívnejšiu a intervenčnú úlohu, koordinovať podporu zabezpečiť dostupné financovanie, pomôcť so záchrannými prácami a hľadať vybavenie.
Úlohou trvalého operačného monitorovacieho a informačného centra je získavať varovania a upozornenia a kanálové žiadosti o podporu.
Pomocné tímy sú zodpovedné za prehodnotenie situácie a spoluprácu s miestnymi orgánmi na organizovaní záchranných prác, ako to bolo v lete roku 2005 či už v Európe alebo kdekoľvek inde (USA a Pakistan).
Získané skúsenosti potvrdzujú, že prioritou má byť vytvorenie včasného varovného systému, ale bez zanedbania iných úloh a zvlášť zabezpečenia kapacít na výmenu informácií.
5.
Fond solidarity
Bol zriadený po záplavách v strednej Európe v lete roku 2002 (nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002), Fond solidarity nesplnil očakávania a v súčasnosti je v procese preskúmania.
Z opatrení navrhnutých novému Fondu je potrebné zdôrazniť rozšírenie tematickej pôsobnosti fondu tak, aby pokrýval vážne krízy (ako suchá), priemyselné a technologické katastrofy, ohrozenia verejného zdravia, teroristické útoky; nižší limit na množstvo škôd, ktoré aktivujú Fond sa znižujú.
Zaujímavá je tiež možnosť okamžitého prístupu k častiam platieb, ktoré budú potom odrátané z celkového procesu prehodnotenia oprávnenosti.
Avšak je poľutovaniahodné, že katastrofy na regionálnej úrovni sú vylúčené.
6.
Závery
Európska únia sa vybavila rôznymi právnymi nástrojmi týkajúcimi sa prevencie a reakcie na živelné pohromy, aby tak znížila dopad a náklady, a zlepšila kvalitu života ľudí postihnutých pohromou.
V oblasti civilnej ochrany sa Európska únia snaží posilniť svoje aktivity, vybaviť sa vlastnými finančnými nástrojmi a zriadiť Nástroj pripravenosti rýchlej odozvy pre núdzové situácie.
Cieľom novej smernice o hodnotení a zvládaní záplav je znížiť a zvládnuť riziká spojené so záplavami v oblasti verejného zdravia, životného prostredia a ochrany verejného a súkromného majetku.
Aktuálna revízia Fondu solidarity EÚ (a následné zrušenie skoršej legislatívy) znamená, že existuje nová nádej, že tento fond bude poskytovať efektívnu pomoc obyvateľom regiónov postihnutých prírodnými pohromami.
S cieľom zefektívniť prevenciu lesných požiarov má EÚ k dispozícii pozorovacie nástroje ako EFFIS (Európsky informačný systém lesných požiarov).
Systém bol zriadený programom Forest Focus a je schopný poskytovať dosť presné informácie týkajúce sa úrovne rizika požiaru v konkrétnej oblasti alebo regióne, preventívnej práci asistujú najmodernejšie a najsofistikovanejšie satelitné pozorovacie systémy, ktoré sú sústavne zdokonaľované.
Aj napriek extenzívnej batérii právnych nástrojov osvojených EÚ, len politická vôľa ich zavedenia do praxe môže privodiť na solidarite založenú odozvu na najalarmujúcejšie a skutočne zúfalé situácie vytvorené prírodnými pohromami.
POSTUP
Názov
Živelné pohromy (požiare, suchá a záplavy) – environmentálne aspekty
Referenčné čísla
2005/2192(INI)
Gestorský výbor
dátum pridelenia v pléne
ENVI 27.10.2005
Výbor(y) požiadaný(é) o stanovisko(á) dátum oznámenia na schôdzi
Bez predloženia stanoviska(- ísk )
dátum rozhodnutia
Rozšírená spolupráca
dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca(- ovia )
dátum menovania
Edite Estrela 27.10.2005
Predchádzajúci spravodajca(- ovia )
Prerokovanie vo výbore
21.3.2005
25.4.2005
Dátum prijatia pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
25.4.2005
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
35
4
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Karl-Heinz Florenz, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Linda McAvan, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Horst Schnellhardt, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Christofer Fjellner, Miroslav Mikolášik, Ria Oomen-Ruijten, Alojz Peterle, Glenis Willmott
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Dátum predloženia
27.4.2005
Poznámky (k dispozícii iba v jednom jazyku)
