Náčrt budúcej spoločnej energetickej stratégie
Energetika
2009-02-03 - 19:15
V súvislosti s nedávnou plynovou krízou prijal dnes Parlament súbor odporučení týkajúcich sa energetickej bezpečnosti EÚ do budúcnosti.
Poslanci žiadajú vypracovanie akčných plánov, väčšie prepojenia kapacity v oblasti zemného plynu a elektrickej energie medzi členskými štátmi a nové ciele do roku 2050 v rámci boja proti klimatickým zmenám, ako je zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov na 60 % celkovej spotreby a zníženie emisií skleníkových plynov o 80 %.
Iniciatívnu správu o druhom strategickom preskúmaní energetickej politiky, ktorú vypracovala poslankyňa Anne LAPERROUZE (ALDE, FR) prijali dnes poslanci pomerom hlasov 406:168:87.
Táto téma bude taktiež na programe rokovania Európskej rady v marci v rámci rozpravy o budúcej európskej energetickej stratégii.
Poslanci žiadajú Komisiu a české predsedníctvo, aby na tomto európskom samite predstavili "nový, ctižiadostivý a dlhodobý plán na diverzifikáciu".
V nadväznosti na nedávny spor medzi Ruskom a Ukrajinou ohľadne dodávok plynu, žiadajú poslanci Komisiu, aby pred koncom roka navrhla revíziu smernice z roku 2004 o bezpečnosti dodávok plynu.
Poslanci taktiež zdôraznili, že EÚ musí vybudovať zariadenia na skladovanie plynu s možnosťou rýchleho čerpania, pričom by mali tieto rezervy zodpovedať aspoň 90 dňom spotreby pre celu EÚ.
Poslanci sa domnievajú, že aj keby Európa uskutočnila svoje ambiciózne plány na úsporu energie, zostane naďalej s najväčšou pravdepodobnosťou v strednodobom horizonte závislá na dovoze fosílnych zdrojov z tretích krajín.
EÚ v súčasnej dobe dováža 50 % svojej spotreby energie a podľa odhadov by tento podiel v roku 2030 mohol byť až 70 %.
Parlament je preto presvedčený, že EÚ, Rusko a Ukrajina by mali uzavrieť trojstrannú dohodu ohľadne dodávok plynu z Ruska do EÚ s cieľom zaistiť zabezpečenie dodávok v nasledujúcich rokoch.
EP žiada taktiež začlenenie tzv. "doložky o energetickej bezpečnosti" do obchodných dohôd a dohôd o pridružení, partnerstve a spolupráci s krajinami výroby a tranzitnými krajinami, ktoré by stanovili zákaz prerušenia dodávok spôsobeného obchodnými spormi.
Rozprava (2.
2.
2009)
Sergej KOZLÍK (NA, SK):
"Súčasná finančná kríza sa premieta do krízy hospodárskej.
Nadväzne, vzhľadom na nedostatok dostupných úverov hrozia krízy energetická a potravinová.
Pre zachovanie aspoň terajšej úrovne produkcie energií bude potrebné celosvetovo do roku 2030 investovať do rekonštrukcie a otvárania nových ložísk ropy a plynu, ako aj do výroby a rozvodov energii všetkého druhu cca.
26 biliónov USD.
Zároveň bude potrebné toky ropy, plynu a elektrickej energie integrovať tak, aby sa vytvoril účinný a výrazne diverzifikovaný systém.
Ten musí napomôcť preklenúť dôsledky lokálnych politických stretov, ale aj dôsledky prípadných živelných udalosti a umožniť funkčné zásobovanie energiami v celoeurópskom kontexte.
Slovenská republika mala možnosť v uplynulých týždňoch na vlastnej koži zakúsiť zložitosť situácie, keď v dôsledku konfliktu medzi Ukrajinou a Ruskom niekoľko dní neprišiel na Slovensko ani kubík plynu.
Skúsenosť Slovenska, ale aj ďalších európskych krajín ukázala, že je potrebné razantne podporiť priority Európskej únie zamerané na prepájané a integrované riešenie izolovaných energetických trhov v Európe.
Nemôžem si však odpustiť poznámku, že ako chybne a neprezierave sa v súčasnej situácii ukazuje vynútené a predčasné odstavenie dvoch blokov jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice.
Tieto spĺňali všetky kritéria pre bezpečnú prevádzku.
Ich odstavenie si v prístupovej zmluve vynútila Európska komisia ako daň za vstup Slovenska do Európskej únie.
Uvedené rozhodnutie nepochybne oslabilo energetickú dostatočnosť nielen Slovenska, ale aj Európskej únie."
Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK):
"Vážení kolegovia nedávna plynová kríza nám ukázala, aká dôležitá je spoločná energetická politika EÚ.
Aj Slovensko sa presvedčilo, čo znamená 100% závislosť od ruského plynu.
Stovky firiem museli zastaviť výrobu a zamestnancom vyplatiť len 60 % ich mzdy.
Vážim si, že solidarita hrá veľkú rolu vo vzťahoch medzi členskými štátmi EÚ.
Keby sme nedostali núdzový transfer plynu z Nemecka cez Česko na Slovensko boli by ohrozené aj domácnosti.
Potreba zaistiť plynulú dodávku energie patrí medzi základné celospoločenské priority.
Súčasné krytie potreby prevažne zo zdrojov neobnoviteľných foriem energie začína prerastať environmentálne prijateľnú únosnosť.
Musíme budovať bezpečné jadrové elektrárne a zároveň prostredníctvom štrukturálnych fondov povzbudzovať vidiecke komunity orientovať sa strategicky na väzbu energia-voda-biotechnológie a tým posilňovať diverzifikáciu energetickej základne."
20090203IPR48106 Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní prostredníctvom vyhľadávača tu
SK
1
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
