P6_TA(2008)0008
Daňové zaobchádzanie so stratami v cezhraničných prípadoch
A6-0481/2007
Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2008 o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch ( 2007/2144(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na oznámenie Komisie o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch ( KOM(2006)0824 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie o prínose daňových a colných politík pre lisabonskú stratégiu ( KOM(2005)0532 ),
–
so zreteľom na príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskych spoločenstiev (Súdny dvor), najmä na veci C-250/95, Futura Participations SA a Singer/Administration des contributions Zb.
1997, s.
I-2471.
, C-141/99, AMID/Belgicko Zb.
2000, s.
I-11619.
, spojené veci C-397/98 a C-410/98 Metallgesellschaft Ltd. a iní/Commissioners of Inland Revenue and HM Attorney General 3 Zb.
2001, s.
I-1727.
, C-446/03, Marks & Spencer plc/David Halsey (daňový inšpektor ministerstva financií) 4 Zb.
2005, s.
I-10837.
a C-231/05, Oy AA 5 Rozsudok z 18. júla 2007.
,
–
so zreteľom na smernicu Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi 6 Ú. v.
ES L 254, 30.9.1994, s.
64.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2005 o zdaňovaní právnických osôb v Európskej únii: jednotný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb 7 Ú. v.
EÚ C 286 E, 23.11.2006, s.
229.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie o vykonávaní programu Spoločenstva pre vyšší rast a zamestnanosť a zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov v EÚ: Ďalší pokrok v roku 2006 a nasledujúce kroky smerom k návrhu o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) ( KOM(2007)0223 ),
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2007 o preskúmaní jednotného trhu: riešenie prekážok a neefektívnosti prostredníctvom lepšieho vykonávania a presadzovania predpisov 8 Prijaté texty, P6_TA(2007)0367 .
,
–
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre právne veci ( A6-0481/2007 ),
A.
keďže je potrebné, aby vnútroštátne daňové systémy členských štátov v čoraz väčšej miere zohľadňovali globalizáciu hospodárstva a vyrovnávali sa s pravidlami a fungovaním vnútorného trhu, aby splnili ciele lisabonskej stratégie v oblasti hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti,
B.
keďže globalizácia hospodárstva zvýšila daňovú súťaž takým spôsobom, že v posledných tridsiatich rokoch došlo v priemyslových krajinách k drastickému zníženiu priemerných sadzieb dane z príjmu právnických osôb,
C.
keďže sa od posledného rozšírenia EÚ intenzívnejšie znižujú daňové sadzby a keďže v členských štátoch existuje jasný trend uplatňovať konkrétne daňové programy, ktoré majú prilákať najmä mobilné spoločnosti,
D.
keďže existencia 27 rôznych daňových systémov v EÚ je prekážkou hladkému fungovaniu vnútorného trhu, spôsobuje značné dodatočné náklady pre cezhraničný obchod a podnikanie z hľadiska administratívy a zhody, bráni reštrukturalizácii podnikov a vedie k prípadom dvojitého zdaňovania,
E.
keďže zníženie nákladov na zabezpečenie zhody v súvislosti s rozdielnymi vnútroštátnymi zákonmi v oblasti dane z príjmu právnických osôb, transparentnosť pravidiel, odstránenie daňových prekážok brániacich cezhraničným činnostiam a vytvoreniu rovnakých podmienok pre podniky EÚ, ktoré pôsobia na vnútornom trhu môžu celej EÚ prinášať hospodárske zisky prostredníctvom dynamického podnikového prostredia,
F.
keďže primeraná koordinácia daní na úrovni EÚ, ktorej cieľom nie je harmonizácia daňových sadzieb, môže prispieť k predchádzaniu narušeniam hospodárskej súťaže a môže priniesť výhody, ktoré budú môcť v rozsiahlej miere spoločne využívať podniky, ich zamestnanci, spotrebitelia, členské štáty a občania,
G.
keďže dosahovanie cieľov lisabonskej stratégie si vyžaduje zvýšenú koordináciu fiškálnej politiky členských štátov,
H.
keďže členské štáty sa tradične pokúšajú o koordináciu svojich daňových systémov prostredníctvom rozsiahlej siete dvojstranných daňových dohôd, ktoré sa v plnej miere nezaoberajú otázkami, ako je vyrovnávanie cezhraničných strát; keďže v rámci EÚ je dvojstranný prístup menej účinný a vedie k nižšej úrovni súdržnosti ako viacstranný a koordinovaný prístup; keďže spoločný prístup EÚ ku konsolidovanému základu dane z príjmu právnických osôb – napríklad návrh CCCTB – je najvhodnejším riešením cezhraničného vyrovnávania strát a ziskov na vnútornom trhu a povedie k vyššej miere transparentnosti, investícií a konkurencieschopnosti,
I.
keďže členské štáty uplatňujú rozdielne pravidlá, pokiaľ ide o poskytovanie daňovej úľavy v prípade strát, ktoré vznikli pobočkám, dcérskym spoločnostiam a skupinám spoločností, čo viedlo k deformácii podnikateľských rozhodnutí a investičných politík na vnútornom trhu, čo má dosah na vhodné dlhodobé priemyslové stratégie a príjmy z daní,
J.
keďže prakticky všetky daňové systémy v EÚ zdaňujú zisky a straty asymetricky, čiže zisky sa zdaňujú za rok, v ktorom sa nadobudnú, ale ak spoločnosti vznikne strata, daňová hodnota tejto straty sa spoločnosti nenahrádza automaticky v čase jej vzniku; poznamenáva, že nedávna judikatúra Súdneho dvora náležite neanalyzuje tento časový faktor a jeho význam z hľadiska narastajúcich cezhraničných investícií v EÚ,
K.
keďže v niektorých členských štátoch bez určitých právnych záruk by zavedenie cezhraničného systému daňových úľav za straty malo podobný účinok, ako keby sa tieto štáty vzdali príjmov z dane z príjmu právnických osôb,
L.
keďže straty vnútroštátnych pobočiek sa automaticky zohľadnia v čistom výsledku materskej spoločnosti, situácia je však menej jednoznačná v prípade strát vzniknutých zahraničným pobočkám, ako aj vnútroštátnym a zahraničným členom skupiny,
M.
keďže neexistencia cezhraničného vyrovnávania strát je prekážkou vstupu na niektoré trhy, čím dochádza k zvýhodňovaniu usadenia vo veľkých členských štátoch, ktorých vnútroštátne trhy sú dostatočne veľké na to, aby pomohli absorbovať prípadné straty,
N.
keďže uvedená situácia znevýhodňuje malé a stredné podniky (MSP), pretože majú obmedzené kapacity na uskutočňovanie cezhraničných investícií vzhľadom na neisté vyrovnávanie strát a často im vznikajú počiatočné straty,
1.
vyjadruje rastúce znepokojenie nad negatívnym vplyvom, ktorý na fungovanie vnútorného trhu majú rôzne systémy uplatňované členskými štátmi pri cezhraničných stratách;
2.
poznamenáva, že každé opatrenie, ktorým sa obmedzuje sloboda usadenia, je v rozpore s článkom 43 Zmluvy o ES, a preto cielený postup by sa mal zamerať na zrušenie takéhoto opatrenia; pripomína, že rozdielne daňové systémy spoločností vytvárajú prekážky vstupu na rôzne vnútroštátne trhy a riadne fungovanie vnútorného trhu, narúšajú hospodársku súťaž a na úrovni EÚ bránia zachovaniu rovnakých podmienok pre podniky, a preto si zasluhujú takúto pozornosť;
3.
domnieva sa, že opatrenia na úrovni EÚ zamerané na daňový odpočet strát v cezhraničných prípadoch môžu značne prispieť k fungovaniu vnútorného trhu;
4.
vyjadruje svoju podporu oznámeniu Komisie o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch ako významnému kroku pri riešení situácie a žiada dostatočnú koordináciu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o načasovanie a riešenia;
5.
zdôrazňuje, že všetky cielené opatrenia zavádzajúce cielené opatrenia na zavedenie cezhraničných úľav za straty mali byť definované a vykonávané na základe viacstranného, spoločného prístupu a koordinovanej akcie členských štátov, aby sa zaručil súdržný rozvoj vnútorného trhu; pripomína, že takéto cielené opatrenia predstavujú prechodné riešenie dovtedy, kým bude prijatý CCCTB; domnieva sa, že CCCTB predstavuje komplexné dlhodobé riešenie daňových prekážok spojených s cezhraničným vyrovnávaním strát a ziskov, ako aj transferového oceňovania a cezhraničných zlúčení a akvizícií a reštrukturalizačných operácií a zavŕši úspechy vnútorného trhu spravodlivou hospodárskou súťažou;
6.
upozorňuje, že niektoré členské štáty uplatňujú rôzne metódy odstraňovania dvojitého zdanenia, a to buď započítaním daní zaplatených v zahraničí (metóda započítania) alebo vyňatím zahraničných príjmov z daňového základu (metóda vyňatia); poznamenáva, že iba niektoré z členských štátov, uplatňujúcich metódu vyňatia, neposkytujú úľavu za straty, ktoré utrpeli zahraničné pobočky;
7.
upozorňuje na to, že v prípadoch, keď straty vzniknuté stálym prevádzkam nemožno započítať oproti ziskom hlavného sídla spoločnosti, dochádza v porovnaní s čisto vnútroštátnou situáciou k rozdielnemu zaobchádzaniu, čo vytvára prekážku slobode usadiť sa;
8.
považuje za prvoradé zasiahnuť v prospech skupín spoločností, ktoré vyvíjajú činnosť vo viacerých členských štátoch, a to z toho dôvodu, že práve oni trpia nerovnakým zaobchádzaním čo sa týka strát v cezhraničných prípadoch v porovnaní so skupinami spoločností, ktoré vyvíjajú činnosť v jednom členskom štáte;
9.
nazdáva sa, že skreslenia vyplývajúce z rôznych národných systémov znevýhodňujú predovšetkým MSP voči ich potenciálnym konkurentom, a preto žiada Komisiu, aby v tejto oblasti prijala konkrétne opatrenia;
10.
pripomína, že na účely cezhraničného vyrovnávania strát medzi dcérskymi a materskými spoločnosťami (skupinami spoločností) existuje len malé množstvo všeobecných opatrení a že straty v rámci skupiny spoločností sa preto nezohľadňujú automaticky rovnako ako straty v rámci jednej spoločnosti;
11.
upozorňuje, že väčšina členských štátov poskytuje vnútroštátne vyrovnávanie strát v prípade skupín spoločností, pričom sa s nimi zaobchádza efektívne ako s jedným subjektom, ale len málo z nich tak postupuje v cezhraničných prípadoch; pripomína, že neexistencia cezhraničného vyrovnávania skupín spoločností môže narušiť investičné rozhodnutia týkajúce sa voľby ich sídla a právnej formy (pobočka alebo dcérska spoločnosť);
12.
uznáva, že je zložité jednoducho rozšíriť vnútroštátne systémy na cezhraničné situácie, pretože daňové základy sú rozdielne;
13.
naliehavo žiada, aby bol uznaný význam cezhraničných úľav za straty, napriek tomu, že je potrebné upozorniť na to, že systém týchto úľav treba ešte zdokonaliť; navrhuje, aby sa prijalo rozhodnutie, či by sa cezhraničné úľavy za straty mali obmedziť na dcérske spoločnosti vo vzťahu k materskej spoločnosti, alebo naopak, a aby sa dôkladne posúdilo, aký rozpočtový vplyv by mal systém, v ktorom by zisky dcérskych spoločností vyrovnávali straty materskej spoločnosti;
14.
vidí v rozhodnutí Súdneho dvora vo veci Marks & Spencer podriadenie sa právu členských štátov zachovať si svoje daňové systémy, najmä v súvislosti s obavami z vyhýbania sa daňovej povinnosti;
15.
poznamenáva, že z rozhodnutia Súdneho dvora vo veci Oy AA vyplýva, že v rámci rôznych vnútroštátnych daňových systémov sa so stratami zaobchádza rozdielnym spôsobom a teda nie je jasné, či možno konsolidovať straty vo všetkých cezhraničných prípadoch v rámci skupiny spoločností, aj keď sú konečné a vedú k neprimeranej situácii, ako vyplýva z veci Marks & Spencer;
16.
domnieva sa, že so skupinami spoločností by sa malo zaobchádzať podľa možnosti rovnako, či pôsobia vo viacerých členských štátoch alebo len v jednom členskom štáte; zdôrazňuje, že v prípadoch cezhraničných strát vzniknutých zahraničným dcérskym spoločnostiam sa musí predchádzať dvojitému zdaňovaniu materskej spoločnosti, právomoci v oblasti fiškálnej politiky sa musia spravodlivo rozdeliť medzi členské štáty, straty sa nesmú vyrovnávať dvakrát a musí sa predchádzať vyhýbaniu sa daňovej povinnosti;
17.
domnieva sa, že by bolo užitočné začať diskusiu o definícii a charakteristikách skupín spoločností v EÚ, pričom sa zohľadní existencia spoločných európskych inštitúcií, ako je napríklad európska spoločnosť a európske družstvo, avšak bez zámeru obmedziť rozsah opatrení na cezhraničné úľavy za straty výlučne pre tieto spoločnosti;
18.
opakuje význam vymedzenia pojmu "skupina spoločností", aby sa zabránilo podnikom v oportunistickom rozdeľovaniu ziskov a strát medzi členskými štátmi; domnieva sa, že na účely definície skupiny spoločností môže byť užitočné určiť konkrétne kľúčové charakteristiky v rámci podniku, ako to napríklad uvádza smernica Rady 94/45/ES o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi;
19.
víta tri možnosti navrhované v oznámení Komisie o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch; prejavuje svoju podporu cieleným opatreniam, ktoré by umožňovali efektívne a okamžité odpočítavanie strát zahraničných dcérskych spoločností (na ročnom, nielen konečnom základe, ako vo veci Marks & Spencer ), ktoré by sa znovu nadobudli primeraným dodatočným zdanením materskej spoločnosti, len čo sa dcérska spoločnosť opäť stane ziskovou;
20.
odporúča posúdiť, či by bolo vhodné vytvoriť automatický systém výmeny informácií, podobne ako VIES pre DPH, prostredníctvom ktorého by členské štáty mohli kontrolovať existenciu záporných daňových základov vykazovaných dcérskymi spoločnosťami v iných členských štátoch, aby bolo možné realizovať tieto návrhy spôsobom, ktorý by bránil únikom;
21.
nalieha na Komisiu, aby preskúmala ďalšie možnosti poskytovania konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb spoločnostiam, čo sa týka činností v rámci celej EÚ;
22.
poznamenáva, že pre posúdenie, do akej miery by mohol navrhovaný systém cezhraničných úľav za straty podporovať cezhraničnú činnosť MSP, má veľký význam ďalšia dôkladná analýza;
23.
upozorňuje, že žiadne cielené opatrenie týkajúce sa daňového zaobchádzania pri stratách v cezhraničných prípadoch uplatňované jednotlivými členskými štátmi samo osebe nevyrieši problém narušenia hospodárskej súťaže a vysokých nákladov na zabezpečenie zhody podnikov EÚ fungujúcich na vnútornom trhu, ktorý je spôsobený zachovávaním 27 rôznych daňových systémov;
24.
zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty postupovali koordinovaným spôsobom pri zavádzaní cielených opatrení týkajúcich sa cezhraničných úľav za straty v rámci jednej spoločnosti alebo skupiny; pripomína potrebu väčšej koordinácie medzi členskými štátmi v daňových otázkach a vyzýva Komisiu, aby hrala aktívnu úlohu;
25.
podporuje úsilie Komisie o vytvorenie celoeurópskeho a jednotného CCCTB; poznamenáva, že konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb bude viesť k väčšej transparentnosti a efektívnosti, pretože umožní spoločnostiam, aby vykonávali svoju činnosť v zahraničí podľa tých istých pravidiel ako doma, vytvoriť rovnaké podmienky a zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov EÚ, zvyšovať objem cezhraničného obchodu a investícií, a tak vytvoriť podmienky pre využitie všetkých prínosov vnútorného trhu vzhľadom na investície a rast, ako aj významne obmedziť administratívnu záťaž a náklady na zabezpečenie zhody a možnosť daňových únikov a podvodov;
26.
pripomína, že CCCTB si vyžaduje spoločné pravidlá týkajúce sa základu dane a v žiadnom prípade nemá vplyv na členské štáty a ich slobodu naďalej si stanovovať vlastné daňové sadzby;
27.
víta zámer Komisie zaviesť CCCTB dokonca aj v rámci rozšírenej spolupráce; poukazuje však na to, že v tomto prípade ide o druhé najlepšie riešenie, pretože pri neexistencii komplexného systému na úrovni celej EÚ môžu byť prínosy transparentnosti a nižších administratívnych nákladov menej výrazné;
28.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
