KONEČNÉ ZNENIE
A6-0130/2007
4.4.2007
SPRÁVA
o výročnej správe Rady Európskemu parlamentu o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) vrátane finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (bod H, odsek 40 medziinštitucionálnej dohody zo 6.mája 1999) – 2005
(2006/2217(INI))
Výbor pre zahraničné veci
Spravodajca:
Elmar Brok
PR_INI_art112-1
PE 382.414v04-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
STANOVISKO Výboru pre rozpočet ..........................................................................18
POSTUP...................................................................................................................................22
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o výročnej správe Rady Európskemu parlamentu o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) vrátane finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (bod H, odsek 40 medziinštitucionálnej dohody zo 6. mája 1999) – 2005 ( 2006/2217(INI) )
Európsky Parlament ,
– so zreteľom na výročnú správu Rady (10314/2006),
– so zreteľom na článok 21 Zmluvy o EÚ,
– so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu podpísanú v Ríme 29. októbra 2004,
– so zreteľom na Európsku bezpečnostnú stratégiu prijatú Európskou radou 12. decembra 2003,
– so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 6. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtového postupu
Ú. v.
ES C 172, 18.
6.
1999, s.
1. , najmä na jej odsek 40,
– so zreteľom na rozhodnutie zo 17. mája 2006 o uzavretí medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení
Ú. v.
ES C 297 E, 7.
12.
2006, s.
182. ,
– so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli v dňoch 16. – 17. júna 2005, najmä jeho vyhlásenie k ratifikácii Zmluvy o Ústave pre Európu, ako aj na závery predsedníctva Európskej Rady z 15. – 16. júna a 14. –15. decembra 2006,
– so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli v dňoch 15. – 16. decembra 2005 o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 12. januára 2005 o Zmluve o Ústave pre Európu
Ú. v.
EÚ C 247 E, 6.
10.
2005, s.
88. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 2. februára 2006 o Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike 2004
Ú. v.
EÚ C 288 E, 25.11.2006, s.
59. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. novembra 2006 o implementácii Európskej bezpečnostnej stratégie v súvislosti s EBOP
Text prijatý , P6_TA(2006)0495 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2006 o ďalších krokoch v období reflexie a analýza budúcnosti Európy
Text prijatý , P6_TA(2006)0263 . a na výsledky spoločného parlamentného stretnutia o budúcnosti Európy: Od reflexie k akcii, ktoré sa konalo 4. – 5. decembra 2006 v Bruseli,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2006 o nových nástrojoch na financovanie rozvoja v rámci rozvojových cieľov milénia
Ú. v.
EÚ C 290 E,29.11.2006, s.
396. ,
– so zreteľom na svoje uznesenia z 15. júna a 13. decembra 2006 o summitoch EÚ –Rusko
Prijaté texty , P6_TA(2006)0270 a P6_TA(2006)0566 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o zlepšovaní vzťahov EÚ – USA v rámci Dohody o transatlantickom partnerstve EÚ – USA a o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA
Ú. v.
EÚ C 298 E, 8.12.2006, s.
226 a 235. ,
– so zreteľom na svoje uznesenia z 23. októbra 2003 o mieri a dôstojnosti na Blízkom východe a zo 7. septembra 2006 o situácii na Blízkom východe
Ú. v.
EÚ C 82 E, 1.
4.
2004, s.
610 a prijaté texty, P6_TA(2006)0348 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. septembra 2006 o vzťahoch medzi EÚ a Čínou
Prijaté texty, P6_TA(2006)0346 . ,
– so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005 týkajúcich sa dokumentu EÚ a Afrika: na ceste k strategickému partnerstvu,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2005 o revízii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní – Jadrové zbrane v Severnej Kórei a Iráne
Ú. v.
EÚ C 320 E, 15.12.2005, s.
253 . , ktoré obhajuje názor, že zásadou, ktorou sa bude EÚ riadiť pri rokovaniach s Kórejským polostrovom, je zásada „no say, no pay“,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o bezpečnosti dodávky energie v Európskej únii
Ú. v.
EÚ C 292 E, 1.12.2006, s.112. ,
– so zreteľom na svoje uznesenia z 18. mája 2006 o výročnej správe o ľudských právach vo svete v roku 2005 a politike Európskej únii v tejto oblasti
Ú. v.
EÚ C 297 E, 7.12.2006, s.
341. a zo 14. februára 2006 o ustanoveniach o ľudských právach a demokracii v dohodách Európskej únie
Ú. v.
EÚ C 290 E, 29.11.2006, s.
107. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2006 o inštitucionálnych aspektoch schopnosti Európskej únie integrovať nové členské štáty
Prijaté texty , P6_TA(2006)0569 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2006 o stratégii rozšírenia a hlavných výzvach 2006 – 2007
Prijaté texty, P6_TA(2006)0568 . ,
– so zreteľom na článok č.112 ods. 1 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozpočet ( A6-0130/2007 ),
A. keďže očakáva, že prístup Rady a posteriori , ktorý spočíva len v predkladaní zoznamu s opisom aktivít Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP), ktoré boli realizované predchádzajúci rok, namiesto toho, aby konzultovala s Parlamentom, ako je uvedené v článku 21 Zmluvy o Európskej únii, sa odteraz napraví využitím konštruktívnej interpretácie bodov 42 a 43 novej medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení zo 17. mája 2006
Ú. v.
EÚ C 139, 14.
6.
2006, s.
1. ,
B. keďže Rada by mala raz a navždy nahradiť tento postup skutočnou konzultáciou s Parlamentom, aby tak zabezpečilo, že názory Parlamentu budú mať reálny vplyv na rozhodnutia na nasledujúci rok,
C. keďže po piatom rozšírení EÚ 18 členských štátov ratifikovalo ústavnú zmluvu, no jej úplná ratifikácia a nadobudnutie účinnosti musí pokračovať s cieľom zabezpečiť, aby Únia bola pripravená vyrovnať sa s globálnou zodpovednosťou, hrozbami a výzvami dnešného sveta,
D. keďže nové ustanovenia ústavnej zmluvy týkajúce sa zahraničných vzťahov boli pri ratifikačnom procese ponechané bez námietok, následkom čoho by SZBP mohla zohrávať dôležitú úlohu pri posilňovaní dôvery širokej verejnosti voči Únii,
E. keďže vonkajšia činnosť Únie ako celku, a najmä SZBP musia zohľadňovať záujmy Únie, predovšetkým úzku spätosť každej tretej krajiny a regiónu s európskym modelom a jeho hodnotami a skutočnosť, že Únia ako hlavný geopolitický aktér vo svetovom meradle sa správa ako politická, hospodárska, sociálna a environmentálna únia štátov a národov usilujúcich o mier, ktorá koná v súlade so zásadami demokracie, právneho štátu a sociálnej spravodlivosti, a preto potrebuje silných a spoľahlivých politických a hospodárskych partnerov,
F. keďže účinnosť a dôveryhodnosť spoločnej zahraničnej politiky bola nedávno oslabená prostredníctvom uplatnenia práva veta zo strany niektorých členských štátov v súvislosti s bilaterálnymi otázkami aj napriek úsiliu ostatných členských štátov dospieť ku kompromisu; keďže treba, aby členské štáty konali nestranne a zdržali sa využívania práva veta, ktoré tento postup obmedzuje na najcitlivejšie otázky európskeho záujmu,
G. keďže rozvoj a upevnenie demokracie, zásady právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd naďalej zostávajú hlavnými cieľmi SZBP, a keďže treba, aby sa SZBP zásadne zamerala na hospodársku integráciu, diplomaciu, predchádzanie občianskym konfliktom a riadenie konfliktov,
H. keďže na to, aby SZBP a Európska bezpečnostná a obranná politika (EBOP) boli vierohodné, treba vyčleniť dodatočné finančné prostriedky zodpovedajúce ich ambíciám,
I. keďže financovanie vojenských operácií Európskou úniou v skutočnosti zostáva mimo demokratického kontroly národných parlamentov aj Európskeho parlamentu,
Ratifikácia ústavnej zmluvy ako hlavný aspekt a základná možnosť SZBP na rok 2007
1. domnieva sa, že Európska únia bez ústavnej zmluvy ratifikovanej 18 krajinami nemôže vytvárať zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorá by aspoň čiastočne riešila najdôležitejšie úlohy, ako sú globalizácia, neúspešné a upadajúce štáty, cezhraničná migrácia, medzinárodný terorizmus, energetická závislosť a zmena klímy; domnieva sa, že účinnosť SZBP predpokladá rozvoj nevyhnutných prostriedkov a kapacíť s cieľom zaistiť bezpečnosť, nezávislosť a integritu Únie a jej členských štátov; v tejto súvislosti pripomína širokú podporu verejnosti vo všetkých členských štátoch v otázke väčšej úlohy Únie vo svete, pretože členské štáty už nemôžu túto úlohu pre občanov vykonávať jednotlivo; zdôrazňuje potrebu, aby dokončenie ústavnej zmluvy bolo jednou z hlavných priorít súčasného a budúcich predsedníctiev EÚ;
2. považuje za potrebné zriadiť úrad pre ministra zahraničných vecí a považuje za nevyhnutné, aby bol zároveň členom Komisie a predsedom Rady ministrov zahraničných vecí, aby SZBP nadobudla kontinuitu a koherenciu a Európa mohla vystupovať jednohlasne;
3. v tejto súvislosti zastáva názor, že vytvorenie nového miesta európskeho ministra zahraničných vecí by malo byť spojené s pôvodným záväzkom členských štátov formulovať a realizovať skutočnú a účinnú spoločnú zahraničnú politiku, ktorá bude odrážať všeobecné záujmy Európskej únie;
4. konštatuje, že ustanovenie o podpore, štrukturálna spolupráca, Európsky útvar pre vonkajšiu činnosť a jednotná právna subjektivita sú príkladmi naliehavo potrebného pokroku v rámci ústavnej zmluvy;
5. zdôrazňuje, že politický a sociálny konsenzus v oblasti širšej integrácie zahraničnej a bezpečnostnej politiky poskytuje pevný základ na posunutie ústavného procesu;
6. znovu naliehavo vyzýva hlavy štátov a predsedov vlád, aby uzavreli ústavný proces do konca roka 2008, čo je nielen nevyhnutnou podmienkou ďalšieho rozširovania, ale aj toho, aby Únia mohla pracovať efektívnejšie, transparentnejšie a demokratickejšie na poli vonkajšej činnosti SZBP/EBOP;
Zvyšovanie efektívnosti, koherencie a viditeľnosti SZBP
7. víta založenie Európskej obrannej agentúry, tvorbou konceptu bojových skupín, vypracovanie európskej susedskej politiky a uplatnenie doložky o solidarite v prípade teroristického útoku alebo jeho hrozby, ako aj vypracovanie hlavných civilných cieľov, civilných jednotiek rýchleho nasadenia a partnerstva na budovanie mieru v rámci nástroja stability; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vytvorila civilné mierové jednotky, ako to v niekoľkých uzneseniach žiadal Parlament;
8. považuje za zmysluplnejšie, aby Rada a Komisia využili svoje procedurálne a organizačné možnosti a zároveň posilnili prepojenie medzi prvým a druhým pilierom prostredníctvom
a) podania spoločných návrhov vysokého predstaviteľa pre SZBP a Komisie Rade týkajúcich sa SZBP a vonkajšej činnosti;
b) pravidelných spoločných stretnutí medzi skupinou komisárov pre vonkajšie vzťahy, vysokým predstaviteľom pre SZBP a delegáciami Výboru pre zahraničné veci Európskeho parlamentu s cieľom lepšie posúdiť a koordinovať strategické priority,
c) pravidelných spoločných stretnutí s pracovnými skupinami Rady a výborom COREPER, Komisiou a spravodajcami Parlamentu s cieľom lepšie porozumieť vzájomným pozíciám,
d) častého využitia mechanizmu hlavných skupín EÚ, ktorý bol prvý krát vytvorený na prerokovanie politických otázok týkajúcich sa Somálska v roku 2004 a ktorý je mechanizmom posilňujúcim inštitucionálne prepojenia a spája vysokého predstaviteľa pre SZBP s Radou, Komisiou, predsedníctvom a zainteresovanými členskými štátmi; zdôrazňuje však, že tento mechanizmus je vhodný najmä na riešenie otázok zahraničnej politiky, ktoré nevyvolávajú veľký nesúlad medzi členskými štátmi, hoci pre niektoré z nich zostávajú dôležitými;
e) neobmedzeného spoločného využívania informácií, správ a analýz zozbieraných službami, delegáciami, osobitnými predstaviteľmi, veľvyslanectvami atď. Únie a jej inštitúcií a členských štátov,
f) zlepšovania spolupráce medzi riaditeľstvami pre vonkajšie činnosti troch inštitúcií Spoločenstva umožňovaním pravidelných pracovných stretnutí a výmen na vysokej a strednej úrovni vrátane rotácie a výmeny európskych štátnych úradníkov, ktorí sa zaoberajú otázkami vonkajších vecí,
g) podpory dialógu a začatia postupov na vytvorenie Diplomatickej akadémie EÚ;
h) povzbudenia Komisie, aby vypracovala delegácie, ktoré spadajú do rozsahu zodpovednosti tzv. veľvyslanectiev Únie;
i) automatického pridelenia funkcií osobitného predstaviteľa Únie pre tretiu krajinu vedúcemu Delegácie EÚ v danej krajine, ako je to v prípade Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko;
j) zdokonalenia komunikácie na jednej strane medzi 127 delegáciami a zastúpeniami Európskeho spoločenstva a na druhej strane s ostatnými inštitúciami a delegáciami EÚ, ministerstvami zahraničných vecí a veľvyslanectvami členských štátov organizovaním pravidelných stretnutí, poskytovaním praktickej pomoci a dohodnutím výmeny diplomatického personálu členských štátov a úradníkov príslušných inštitúcií;
9. vyzýva členské štáty EÚ, ktoré sú činné v rámci Bezpečnostnej rady OSN, aby – po krátkej porade s ostatnými členskými štátmi – zamerali svoje návrhy a úsilie na realizáciu koordinovanej činnosti v rámci Bezpečnostnej rady a zároveň odrážali najširšie európske názory;
10. vyzýva členské štáty EÚ, ktoré sú zároveň členmi Bezpečnostnej rady OSN, aby zlepšili svoju koordináciu v tomto rámci s cieľom zvýšiť účinnosť aktivít EÚ na svetovej úrovni a v blízkej budúcnosti rozhodli o spoločnom európskom sídle;
11. zastáva názor, že bez zavedenia hlasovania na základe kvalifikovanej väčšiny v oblasti SZBP budú vážne oslabené koherencia, efektívnosť a viditeľnosť vonkajších akcií Únie;
12. zastáva názor, že na posilnenie politického dialógu s tretími krajinami a regiónmi, predovšetkým s hlavnými partnermi, ako aj na zvýšenie proaktívnosti vo vzťahoch s medzinárodnými organizáciami možno vykonať viac; domnieva sa, že siete delegácií Komisie možno využívať flexibilnejšie a dynamickejšie;
13. zdôrazňuje, že treba zintenzívniť politický dialóg s tretími krajinami, v neposlednom rade ak ide o ľudské práva; domnieva sa tiež, že inštitúcie Spoločenstva a členských štátov musia zabezpečiť, aby členovia ich delegácií boli informovaní o smerniciach Rady v oblasti ľudských práv, považovali ich za základ svojej práce a konali v súlade s nimi;
14. v tejto súvislosti pripomína významnú úlohu, ktorú môže zohrávať parlamentná diplomacia ako doplnkový nástroj vzťahov Únie s tretími krajinami a regiónmi; vyzýva Radu a Komisiu, aby vytvorili silnejšie väzby založené na spolupráci s tromi hlavnými medziparlamentnými zhromaždeniami (Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ, Európsko-stredomorské parlamentné zhromaždenie, európsko-latinské parlamentné zhromaždenie), ktoré zohrávajú dôležitú úlohu a ktoré na celom svete spájajú poslancov, čím zvyšujú demokratickú legitímnosť globálneho dialógu a vytvárajú preň hodnotné politické fórum; poveruje zodpovedné orgány Parlamentu, aby podľa toho koordinovali a posilňovali administratívnu podporu týchto medziparlamentných zhromaždení;
15. zastáva názor, že na riešenie súčasného nedostatku koherencie a na naplnenie pretrvávajúcej priepasti medzi schopnosťami a očakávaniami by mala Únia využívať všetky dostupné nástroje v oblasti vonkajšej činnosti, akými sú politiky pokrývajúce obchod, pomoc, zahraničnú politiku a EBOP, ako aj vonkajší rozmer politík v oblasti životného prostredia, výskumu, dopravy, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a vnútorných vecí;
Návrhy na jednotlivé tematické aspekty na rok 2007
16. trvá na tom, že na zaručenie prosperity a bezpečnosti sa prioritne treba zamerať na obmedzený počet oblastí, ktoré sú užšie spojené so želaniami a s obavami občanov Európy a s ich očakávaniami v otázke postavenia Únie v medzinárodných otázkach, akými sú konsolidácia demokracie, bezpečnosť ľudí a boj proti teroristickým organizáciám, riadenie migrácie, dialóg medzi kultúrami, energetická bezpečnosť, zmena klímy, kontrola zbraní a odzbrojovanie, nešírenie zbraní hromadného ničenia a prínos Únie v oblasti zmenšovania chudoby a dosahovania miléniových rozvojových cieľov, ako aj sociálneho rozvoja;
17. vyzýva Komisiu, aby sa v rámci týchto prioritných oblastí zamerala na politické, obchodné, hospodárske a finančné nástroje a politiky, ktoré sa nachádzajú v prvom pilieri súčasných zmlúv s cieľom lepšie zastávať ciele Únie v rámci celosvetových problémov; zastáva názor, že pre vonkajšiu činnosť EÚ by mohol byť prínosom väčší počet žien na vedúcich pozíciách vrátane v SZBP;
18. opätovne pripomína, že treba aktualizovať bezpečnostnú stratégiu Únie, pričom by sa mala zachovať jej duálna civilno-vojenská povaha a kľúčové koncepcie predchádzania konfliktom a efektívneho multilateralizmu a mali by sa do nej začleniť energetická bezpečnosť, klimatické zmeny a zabraňovanie šíreniu chudoby vo svete, ktoré predstavujú hlavné riziká pre bezpečnosť Únie;
19. domnieva sa, že terorizmus predstavuje pre bezpečnosť Únie jednu z hlavných hrozieb, treba však proti nemu bojovať bez porušenia všeobecných hodnôt demokracie, zásad právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd a ich ochrany, v úzkej spolupráci s medzinárodnými partnermi, a zároveň dodržiavať stratégiu Organizácie spojených národov;
20. znovu pripomína, že boj proti terorizmu predstavuje kľúčovú súčasť vonkajšej činnosti Únie, ale jej prioritou musí zostať dodržiavanie ľudských práv a občianskych slobôd; domnieva sa, že na posilnenie medzinárodnej spolupráce v boji proti terorizmu by sa malo urobiť ešte oveľa viac, a to na základe medzinárodného práva a Charty OSN;
21. zdôrazňuje dôležitý rozmer zahraničnej politiky v otázkach energetickej bezpečnosti vrátane závislosti Únie od energie a iných strategických dodávok z krajín a regiónov, ktoré sú čoraz nestabilnejšie, ako aj otázku prístupu k alternatívnym zdrojom a ich rozvoja; odmieta využívanie každého obmedzenia energetických dodávok ako politického nástroja a zdôrazňuje potrebu solidarity medzi členskými štátmi EÚ v energetickej politike; zastáva názor, že treba vyvinúť čo najväčšie úsilie na zmenšenie tejto závislosti; zdôrazňuje, že vonkajšia politika Únie sa musí orientovať na spoločnú stratégiu a podporu projektov zameraných na diverzifikáciu energetických dodávok;
22. prízvukuje najdôležitejší záujem Európskej únie o posilňovanie globálneho riadenia, medzinárodných inštitúcií a hodnoty medzinárodného práva; trvá na základnej úlohe Organizácia spojených národov pri rozvoji globálneho riadenia; pripomína potrebu zainteresovať Čínu a Indiu ako nastupujúce mocnosti, ako aj Rusko prevzatím zodpovednosti za stav globálneho vládnutia a riešenia globálnych problémov spolu s nenahraditeľnou úlohou, ktorú by v tejto súvislosti mali spoločne zohrávať transatlantickí partneri;
23. zdôrazňuje význam ďalšieho budovania rozmerov regionálnej spolupráce v oblasti zahraničnej politiky Únie, predovšetkým v jej susednej oblasti, prostredníctvom zlepšenia vzťahov s čiernomorským regiónom a prostredníctvom podpory spolupráce medzi susedmi a medzi Úniou a jej susednými štátmi s cieľom poskytnúť regionálne riešenia podporujúce stabilitu, rozvoj a prosperitu;
24. pripomína Únii, že má naliehať na svojich partnerov, aby rozvíjali a upevňovali demokraciu, ľudské práva a zásady právneho štátu, pretože tieto kritériá sú základom prosperujúceho a bezpečného sveta;
25. vyjadruje svoje znepokojenie v súvislosti s prvou skúškou proti satelitnej zbrane, ktorú Čína uskutočnila v januári 2007; považuje to za znamenie zvyšovania počtu zbraní vo vesmíre; vyzýva Radu, aby na úrovni Organizácie spojených národov dala podnet na začatie multilaterálnych rokovaní týkajúcich sa medzinárodného zákazu takýchto zbraní;
26. zastáva názor, že z hľadiska vonkajších akcií treba urobiť oveľa viac na zastavenie šírenia chudoby vo svete, na boj proti stigmatizácii a diskriminácii a proti závažným chorobám; opätovne potvrdzuje význam dodržiavania záväzkov Únie na plnenie miléniových rozvojových cieľov;
27. víta úsilie Komisie a Rady riešiť otázku nelegálneho prisťahovalectva a usádzania sa ako významnú súčasť vonkajšej činnosti Únie tak vo vzťahu s krajinami pôvodu, ako aj s krajinami tranzitu; domnieva sa, že rozvojová spolupráca by mala riešiť základné príčiny hromadného prisťahovalectva a zahŕňať širší záväzok EÚ týkajúci sa riešenia konfliktov s cieľom naplniť miléniové rozvojové ciele, predovšetkým vo vzťahu s africkými krajinami; zdôrazňuje, že boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu by sa mal obmedziť na súdne a policajné kroky a že politiky EÚ by sa mali zaoberať hlavnými príčinami nelegálneho prisťahovalectva;
28. znovu pripomína uvedené uznesenie Parlamentu zo 14. februára 2006 o ustanoveniach o ľudských právach a demokracii v dohodách Európskej únie a vyzýva Komisiu a Rady, aby dodržiavali odporúčania uvedené v tomto uznesení na lepšie ovládanie všetkých druhov dohôd medzi Úniou a mnohým partnerskými štátmi, v ktorých je doložka o demokracii trvalo prítomným základným prvkom; znovu pripomína svoj záväzok na boj proti beztrestnosti osôb vinných z vojnových zločinov, zločinov proti ľudskosť a ďalších vážnych porušení ľudských práva, okrem iného posilnením úlohy Medzinárodného trestného súdu;
29. zdôrazňuje potrebu účinnej implementácie doložiek o ľudských právach, nešírení zbraní a o boji proti terorizmu v rozličných dohodách s tretími krajinami, pričom sa treba vyhýbať modifikáciám ad hoc s cieľom zabezpečiť koherenciu a efektívnosť; vyzýva Komisiu, aby v rámci nových nástrojov stability, predvstupovej pomoci, európskeho nástroja susedských vzťahov a partnerstva a nástroja rozvojovej spolupráce a hospodárskej spolupráce a v rámci právneho rozsahu týchto nástrojov predložila návrhy na poskytovanie technickej a finančnej pomoci tretím krajinám, a tak im pomohla plniť ich záväzky vyplývajúce z uvedených doložiek; zdôrazňuje potrebu, aby sa tieto nástroje uplatňovali v súlade s novým európskym nástrojom pre demokraciu a ľudské práva a dopĺňali ho;
Priority v geografických oblastiach na rok 2007
30. odporúča, aby treba prijať opatrenia na to, že rozširovanie Únie zostane hlavným cieľom politického programu Únie v roku 2007, aj keď jediným, ktorý musí byť v súlade s kapacitou Únie na prijatie nových členských štátov (vzhľadom na dôsledky rozšírenia na inštitúcie Únie, na jej finančné zdroje a na jej kapacitu plniť politické ciele), odporúča posilniť európsku susedskú politiku vrátane iniciatív na posilnenie hospodárskych, politických, bezpečnostných a energetických vzťahov medzi EÚ a krajinami v oblasti Čierneho mora, pokračovať v úsilí prispievať k stabilizácii západného Balkánu vrátane výhľadu na pristúpenie k EÚ, v súlade s programom zo Solúnu obnoviť rokovania so Srbskom o Stabilizačnej a asociačnej dohode, rozšíriť spolupráce medzi EÚ a stredomorskou oblasťou, rozvinúť vyvážené a všestranné partnerstvo s Ruskom, ktoré by zahŕňalo medzinárodné otázky, obchod a energiu, ale predovšetkým otázky ľudských práv a demokratizácie, a prehĺbiť vzťahy so strednou Áziou pomocou plnej spolupráce s príslušnými medzinárodnými orgánmi pôsobiacimi v tomto regióne;
31. domnieva sa, že je nevyhnutné, aby podpora národnej solidarity, stability, mieru a demokratického a hospodárskeho rozvoja patrila aj v nasledujúcich rokoch medzi priority Únie v oblasti politiky voči Afganistanu; žiada, aby boli týmto úlohám pridelené bezpečné finančné prostriedky s možnosťou strednodobého plánovania; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby Európska únia podporovala predovšetkým rozvoj silných národných a štátnych inštitúcií, hospodársky a kultúrny rozvoj krajiny, odzbrojenie súkromných ozbrojených jednotiek a boj proti pestovaniu a obchodovaniu s drogami;
32. víta novú iniciatívu pre Strednú Áziu, ktorú predstavilo nemecké predsedníctvo a ktorej výsledkom môže byť účinnejší a aktívnejší prístup vonkajšej politiky Európskej únie voči uvedenému regiónu; domnieva sa, že iniciatíva by mohla vytvoriť jedinečnú, širokú spoluprácu medzi EÚ a krajinami Strednej Ázie; zastáva názor, že Európska únia má zásadný záujem o väčšiu stabilitu hospodárskeho rozvoja a úspechy v oblasti lepšieho riadenia a ľudských práv v tomto regióne;
33. opakovane pripomína v súvislosti s účinnou mnohostrannosťou, že je nevyhnutné pokračovať v reforme OSN ako celku a konkrétne sa zamerať na reformu Bezpečnostnej rady; víta v tejto súvislosti sľubné reformné úsilie predsedu valného zhromaždenia;
34. zastáva názor, že treba vynaložiť maximálne úsilie na stabilizáciu situácie v Libanone a že Komisia by mala presne a hĺbkovo monitorovať spôsoby využívania finančnej pomoci EÚ; vyzýva Radu, aby zvýšila úsilie v rámci tzv. blízkovýchodného kvarteta (USA, Ruská federáciu, EÚ a OSN) s cieľom podporiť rokovania medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi o celkovom mierovom riešení založenom na dvoch bezpečných a životaschopných štátoch; odporúča, aby sa Únia intenzívnejšie angažovala v pozícii kvarteta (záväzok na nepoužívanie násilia, uznanie Izraela a akceptovanie predchádzajúcich dohôd a záväzkov vrátane podrobného plánu); domnieva sa, že nová palestínska vláda národnej jednoty a uznanie predchádzajúcich dohôd s Izraelom by mali podnietiť EÚ, aby posilnila svoju angažovanosť v Palestíne; bez ohľadu na predchádzajúci bod sa domnieva, že izraelská a palestínska vláda majú zo zásady dodržiavať hranice z roku 1967 ako deliacu čiaru medzi dvomi vzájomne uznanými nezávislými štátmi; zastáva názor, že priama účasť Ligy arabských štátov by mohla byť v tejto súvislosti tiež prospešná; podporuje výzvu kvarteta k neustálej medzinárodnej pomoci palestínskemu národu;
35. ďalej odporúča, aby sa prijali opatrenia na posilnenie transatlantických vzťahov so Spojenými štátmi na jednej strane a na druhej strane s Latinskou Amerikou, ktorá oživuje svoj integračný proces, na rovnakom základe vrátane boja proti terorizmu a zároveň dodržiavania ľudských práv a medzinárodného práva pomocou novej Dohody o transatlantickom partnerstve, ktorá nahradí exitujúcu Novú transatlantickú agendu; v tejto súvislosti navrhuje vytvoriť mechanizmus pravidelnej kontroly pre Dohodu o transatlantickom partnerstve, ktorý je podobný kontrolnému mechanizmu Európskej bezpečnostnej stratégie, prostredníctvom ktorého sa odborníci z EÚ a Spojených štátov nepretržite usilujú zlepšiť transatlantické partnerstvo tak, aby sa využil celý jeho potenciál;
36. ďalej odporúča, aby sa rokovania o dohode o partnerstve s Čínou posunuli vpred za predpokladu, že v oblasti demokracie a ľudských práv sa dosiahol podstatný pokrok, aby sa prehĺbilo strategické partnerstvo s Indiou, aby sa posilnila politická a hospodárska spolupráca s Japonskom a Združením národov juhovýchodnej Ázie ASEAN, pričom Únia musí nájsť aktívnu úlohu pri riešení otvorených otázok na Kórejskom polostrove, ktorá sa neobmedzuje iba na financovanie;
37. dôrazne odporúča, aby sa prijali opatrenia na rozhodnú angažovanosť pri realizácii stratégie EÚ – Afrika nad tradičné politiky rozvojovej pomoci , vzhľadom na nadchádzajúce portugalské predsedníctvo, ktoré bude hostiteľom budúceho summitu EÚ – Afrika, a aby sa oživil latinskoamerický regionálny integračný proces uzavretím asociačnej dohody medzi EÚ a Mercosurom a začatím rokovaní o podobných dohodách so stredoamerickými krajinami a Andským spoločenstvom;
38. zdôrazňuje nevyhnutnosť nových stimulov pre Barcelonský proces s cieľom zlepšiť vyvážený hospodársky, sociálny a demokratický rozvoj daných krajín;
39. zastáva názor, že v súvislosti s nastávajúcim rozhodnutím Bezpečnostnej rady OSN týkajúcim sa úplného návrhu dohody pre štatút Kosova musí byť EÚ plne pripravená uskutočňovať svoje nové úlohy a zodpovednosti v tomto regióne; ďalej vyzýva Radu, aby uskutočnila prísnejšie a účinnejšie opatrenie v súvislosti so zmrazením konfliktov v Južnom Kaukaze a Transdnestersku;
40. odvoláva sa na svoje početné uznesenia a správy týkajúce sa rôznych geografických oblastí záujmu pre Úniu, pretože hodnotne prispievajú k diskusii o spôsobe, akým by sa mala vyvíjať politika Únie voči týmto geografickým oblastiam;
Parlamentná kontrola nad spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou
41. berie na vedomie podrobnú výročnú správu o aktivitách SZBP v roku 2005, ktorú Rada predložila 30. júna 2006; zdôrazňuje, že treba, aby Rada nielen informovala Parlament, ale aby ho predovšetkým plne zapojila do hlavných aspektov a základných možností SZBP na rok 2007; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada znovu zanedbala právo Parlamentu na ročnú konzultáciu ex ante o budúcich aspektoch a možnostiach na rok 2006, ako je stanovené v článku 21 Zmluvy o Európskej únii a v medziinštitucionálnej dohode zo 6.mája 1999;
42. konštatuje, že aj napriek tomu, že Rada porušila článok 21 Zmluvy o Európskej únii, z procedurálnych dôvodov sa nemožno obrátiť na Súdny dvor ohľadom postupov Rady, pretože článok 46 Zmluvy o Európskej únii nezahŕňa článok 21 do celkového zoznamu prípadov, keď sa ustanovenia Zmluvy o Európskej únii týkajúce sa žalôb, ktorými sa Súdny dvor zaoberá, vzťahujú aj na oblasť SZBP;
43. prízvukuje, že postup Rady, ktorý spočíva len v informovaní Parlamentu a predkladaní zoznamu s opisom činností SZBP realizovaných v predchádzajúcom roku namiesto toho, aby skutočne konzultovala s Parlamentom na začiatku každého roka o hlavných aspektoch a základných možnostiach, ktoré treba v danom roku realizovať, a potom oboznámila Parlament či – a ak áno, ako – sa zohľadnil príspevok Parlamentu, čo v skutočnosti znamená porušenie skutočnej podstaty článku 21;
44. vyzýva Radu, aby napravila túto situáciu interpretáciou článkov 42 a 43 novej medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení v širšom, flexibilnejšom zmysle tak, aby zabezpečila právo Parlamentu na každoročnú konzultáciu ex ante o budúcich aspektoch a možnostiach SZBP; zdôrazňuje, že v súčasných zmluvách sa nič nehovorí o tom, že by pojem „konzultácia“ mal vo vyššie spomenutom článku 21 iný význam, ako je jeho zvyčajný význam v právnych predpisoch EÚ;
45. zdôrazňuje, že je pripravený usporiadať na začiatku každého roka diskusiu s Radou a vysokým predstaviteľom/generálnym tajomníkom Rady o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP na nadchádzajú rok, pretože ponúka ideálnu možnosť konzultovať s Parlamentom; domnieva sa ďalej, že je veľmi užitočné, aby kandidáti na funkciu najvyššieho predstaviteľa/generálneho tajomníka predstavili svoje programy Výboru EP pre zahraničné veci;
46. vyzýva Radu a členské štáty, aby naďalej posilňovali parlamentnú kontrolu EBOP zabezpečovaním dôležitej úlohy Európskeho parlamentu využitím mechanizmu štruktúrovaného dialógu, ktorý je stanovený v novej medziinštitucionálnej dohode, a užšou spoluprácou medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi;
47. zdôrazňuje význam podstatnej účasti Európskeho parlamentu na diskusiách týkajúcich sa postupu uzatvárania medzinárodných zmlúv a dohôd medzi EÚ a tretími krajinami;
48. navrhuje, aby sa prijali opatrenia na posilnenie predovšetkým parlamentnej kontroly nad spravodajskými a bezpečnostnými službami vzhľadom na:
a) vzťahy medzi inštitúciami a agentúrami EÚ :
– tým, že Parlament by dostal právomoc vymenúvať a odvolávať koordinátora EÚ pre boj proti terorizmu a riaditeľov Situačného centra SitCen, Satelitného centra EÚ(EUSC) a Eurojustu,
– zabezpečením, že koordinátor pre boj proti terorizmu, riaditelia centier SitCen, EUSC a Eurojust predložia Parlamentu výročnú správu o svojich činnostiach a rozpočte, a zabezpečením, že budú primerane zohľadnené všetky nasledujúce odporúčania a pripomienky Parlamentu.
b) vzťahy medzi členskými štátmi a inštitúciami a agentúrami EÚ:
– budovaním spolupráce medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi, ktorá zabezpečí demokratickú kontrolu nad spravodajskými agentúrami a orgánmi EÚ, ako aj transparentnosť a opätovné ubezpečenie občanov Európskej Únie týkajúce sa aktivít EÚ a národných bezpečnostných a spravodajských služieb,
– aktualizáciou medziinštitucionálnej dohody zo 7. novembra 2002
Ú.v.
ES C 283, 20.
11.
2002, s.
1. o financovaní Fondu solidarity Európskej únie s cieľom zahrnúť citlivé informácie do všetkých činností SZBP a zabezpečiť, aby bol Európsky parlament podrobne informovaný o všetkých dostupných informáciách týkajúcich sa celej oblasti,
– posilnením najmä úlohy existujúceho osobitného výboru Európskeho parlamentu, ako je uvedené v medziinštitucionálnej dohode z 20. novembra 2002 týkajúcej sa prístupu Európskeho parlamentu k citlivým informáciám Rady v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky
Ú. v.
EÚ C 298, 30.11.2002, s.
1. s cieľom kontrolovať nové spravodajské orgány na úrovni EÚ (EUSC, SitCen, úrad koordinátora pre boj proti terorizmu, Eurojust a vojenský personál EÚ);
– udelením skutočných právomocí úradu európskeho koordinátora pre boj proti terorizmu prostredníctvom posilnenia koordinátorových kompetencií a mandátu,
c) vzťahy medzi EÚ a tretími krajinami:
– zapojením do výmeny informácií a najlepších postupov medzi osobitným výborom EP a spravodajskými výbormi Kongresu USA,
– požadovaním, aby si tretie krajiny, a predovšetkým pristupujúce alebo pridružené krajiny vymieňali dostupné citlivé informácie alebo spravodajský materiál týkajúci sa SZBP so svojimi európskymi partnermi prostredníctvom príslušných parlamentov alebo vlád;
Financovanie SZBP/EBOP
49. domnieva sa, že celková suma 174 miliárd EUR pridelená SZBP na obdobie rokov 2007 – 2013 nepostačuje na dosahovanie cieľov Únie ako globálneho aktéra, ale uznáva, že odsúhlasené finančné prostriedky SZBP na rok 2007, ktoré dosahujú 1 592 miliónov EUR, znamenajú v porovnaní s predošlými pridelenými finančnými prostriedkami dôležitý krok vpred;
50. víta posilnenie kapitoly SZBP, ktoré bolo konečne dohodnuté medzi Parlamentom a Radou, pričom súhlasí s tým, aby na SZBP bolo v období 2007 – 2013 k dispozícii aspoň 1 740 miliónov EUR; pripomína, že táto úroveň je v skutočnosti viac než trojnásobná v porovnaní s finančnou úrovňou starého finančného výhľadu, a práve preto s ňou musia byť spojené posilnené opatrenia parlamentnej kontroly a lepšia spolupráca zo strany Rady;
51. víta novú medziištitucionálnu dohodu o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení z 17. mája 2006, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2007 a ktorá zvyšuje predovšetkým účasť Parlamentu v rozhodovacom procese o SZBP, ktorá pamätá na väčšiu demokratickú kontrolu vonkajších činností Únie a financovania činností SZBP, a ktorá zlučuje a posilňuje predchádzajúce ustanovenie ZSBP o pravidelných politických konzultáciách s Európskym parlamentom;
52. znovu pripomína svoje sklamanie z toho, že výročné správy Rady sa doteraz obmedzovali na opis činností SZBP, čo dokonca tvrdí i sama Rada v preambulách, napriek skutočnosti, že článok 28 Zmluvy o EÚ vyžaduje konzultácie o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP vrátane jej finančného vplyvu a zohľadňovanie názorov Parlamentu;
53. berie na vedomie predovšetkým body 42 a 43 medziinštitucionálnej dohody 2006, ktoré sa týkajú financovania SZBP a zabezpečujú štruktúrovaný dialóg medzi Radou a Parlamentom, ktorý by mohol, ak bude podaný konštruktívnym a flexibilným spôsobom, prispieť k skutočnej konzultácii so zodpovedným výborom; v tejto súvislosti považuje vysvetľujúcu výmenu listov medzi fínskym predsedníctvom a predsedami dvoch zainteresovaných výborov za čiastočné splnenie práva Parlamentu na konzultáciu;
54. varuje pred obmedzeným výkladom článku 43 medziinštitucionálnej dohody, ktorý by mohol viesť k situácii, prostredníctvom ktorej je znemožnené právo Parlamentu na skutočnú konzultáciu na začiatku každého roka o hlavných aspektoch a základných možnostiach na daný rok v súlade s článkom 21 Zmluvy o EÚ;
55. domnieva sa, že skutočnému vyhodnoteniu finančného vplyvu na rozpočet EÚ doteraz bránil nedostatok proaktívnych informácií zo strany Rady, hoci sa o tejto otázke konali v posledných rokoch spoločné schôdze; domnieva sa, že s podpisom novej medziinštitucionálnej dohody nastal čas na naplnenie litery i ducha týchto jasne formulovaných ustanovení;
56. vyslovuje poľutovanie nad predchádzajúcim postojom Rady, ktorá poskytovala podstatné finančné informácie až po prijatí konečných rozhodnutí, čím marila vlastný účel celej veci; víta však isté zlepšenie v tomto smere, najmä v súvislosti s novou misiou v Kosove, a očakáva, že bude pravidelne pokračovať;
57. v tejto súvislosti zdôrazňuje body 42 a 43 novej medziinštitucionálnej dohody; osobitne zdôrazňuje potrebu toho, aby Rada konzultovala s Parlamentom výhľadový dokument vymedzujúci hlavné aspekty a základné možnosti SZBP vrátane ich finančného vplyvu každoročne do 15. júna v plnom v súlade s novou medziinštitucionálnou dohodou; zdôrazňuje, že jeho súčasťou má byť vyhodnotenie činností, ktoré sa začali v predchádzajúcom roku, a domnieva sa, že spolu by to mohlo tvoriť základ skutočne lepšej demokratickej kontroly;
58. vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci SZBP už má vyčlenenú nedostatočnú sumu na obdobie 2007 – 2013, špecifický článok v rámci rozpočtovej kapitoly SZBP venovaný osobitným zástupcom Európskej únie nezabráni vymenúvaniu delegátov, ktorí by jednoducho mali byť vymenúvaní len v osobitných prípadoch a ktorí by nemali oslabovať úlohu delegácií Komisie prítomných na danom mieste;
59. pripomína, že osobitní zástupcovia Európskej únie spadajú do rozpočtu SZBP a že všetky príslušné ustanovenia bodu 42 MID sa týkajú aj finančných dôsledkov rozšírenia ich mandátov; zastáva stanovisko, že treba určiť kritériá menovania a hodnotenia osobitných zástupcov EÚ vrátane definície a cieľa ich úloh, dĺžky mandátov, koordinácie a doplnkového charakteru vzhľadom na delegácie ES v rámci prvého piliera a vyhodnotenia ich potenciálnej „pridanej hodnoty“; vyzýva Radu a Komisiu, aby v tejto oblasti spolupracovali, okrem iného aj poskytovaním včasného prístupu k hodnotiacim správam, ktoré by mali obsahovať podstatné, dôkladné a objektívne informácie a mali by byť vypracované v pôsobnosti vysokého predstaviteľa;
60. vyjadruje osobitné znepokojenie nad tým, že zmiešané činnosti SZBP zahŕňajúce výdavky plynúce z civilných činností i činností s vojenským či obranným dosahom doteraz žiaden parlament vlastne nemohol vyhodnotiť; zdôrazňuje, že je to výsledkom situácie rozdrobenosti, v ktorej na jednej strane národné parlamenty majú informácie o vojenskej/obrannej časti financovania, a na druhej strane Európsky parlament má informácie len o civilných aspektoch; zdôrazňuje, že tieto zmiešané civilné a vojenské činnosti by sa mali dať kontrolovať v plnom rozsahu, a preto vyzýva Radu a Komisiu, aby plne spolupracovali pri hľadaní spôsobu, ako dosiahnuť celkový obraz o týchto misiách a ich zložitej štruktúre financovania;
61. vyjadruje poľutovanie nad tým, že nová medziinštitucionálna dohoda jednoznačne nestanovuje, že spoločné náklady na vojenské operácie v rámci EBOP by sa mali financovať z rozpočtu Spoločenstva, čím by sa prerušil súčasný spôsob financovania z doplnkových rozpočtov alebo štartovacích fondov členských štátov;
62. vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že nová medziinštitucionálna dohoda nemení súčasné pravidlá operácií EBOP, ako napríklad zásadu „náklady ostanú tam, kde vzniknú“ alebo iných opatrení ad hoc ako tzv. mechanizmus ATHENA; pripomína, že takýmito opatreniami sa naďalej zachováva finančné zaťaženie tých členských štátov, ktoré v danej oblasti prispievajú najviac, čo ohrozuje ich budúcu účasť na operáciách EBOP a vytvára situáciu, ktorej by sa mohlo ľahko predísť financovaním takýchto operácií z rozpočtu EÚ;
63. ľutuje, že minimálne v jednom prípade financovala Rada isté náklady prostredníctvom medzivládneho mechanizmu ATHENA, hoci Komisia sa jednoznačne domnievala, že predmetné výdavky by sa mali financovať z rozpočtu EÚ; domnieva sa, že Rada a Komisia sú povinné informovať Parlament a konzultovať s ním sporné oblasti a nemôžu prijímať jednostranné rozhodnutia Rady;
64. žiada Radu, aby Parlament informovala o nových podmienkach týkajúcich sa mechanizmu ATHENA prijatých ministrami v decembri 2006; je prekvapený, že Rada nepovažovala za vhodné informovať o tejto veci Parlament počas dvoch spoločných schôdzí konaných na jeseň roku 2006, hoci sa o tejto veci rokovalo už skôr;
65. v tejto súvislosti znovu pripomína svoj návrh novej rozpočtovej metodiky na zvýšenie transparentnosti výdavkov EBOP a na podporu rozvoja vojenských a civilných kapacít potrebných na splnenie cieľov európskej bezpečnostnej stratégie, ktorý je takýto:
(a) v úvodnej fáze Rada navrhne rozpočtový dokument obsahujúci záväzky členských štátov na splnenie civilných hlavných cieľov 2008 a vojenských hlavných cieľov 2010;
(b) v druhej fáze sa členské štáty zaviažu na plnenie EBOP prostredníctvom indikatívneho „rozpočtu“, o ktorom majú každoročne spoločne diskutovať Európsky parlament a národné parlamenty členských štátov, v ktorom vyčlenia prostriedky na viacročnom základe na financovanie zariadenia a personálu potrebného na operácie EBOP, čím sa naznačí pripravenosť členských štátov poskytovať finančné prostriedky na EBOP a zabezpečí väčšia transparentnosť, čo sa týka vojenských výdavkov;
(c) nakoniec sa dosiahne spoločné rozhodnutie o racionalizácii rozpočtu na SZBP a EBOP vrátane pripočítania národných výdavkov na úrovni EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany, v rámci revidovaného finančného systému Únie plánovaného na roky 2008-2009;
66. berie na vedomie, že Komisia považuje nevyčerpané rozpočtové prostriedky, najmä spätne získané prostriedky v kapitole SZBP za „pripísané príjmy“ v zmysle rozpočtových pravidiel, a teda ich zaraďuje späť do príslušných položiek rozpočtu na nasledujúci rok; nie je presvedčený o tom, že je to v súlade s rozpočtovými pravidlami a žiada Dvor audítorov, aby túto záležitosť preskúmal;
*
* *
67. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, parlamentom členských štátov, generálnemu tajomníkovi OSN, generálnemu tajomníkovi NATO a predsedovi Parlamentného zhromaždenia Rady Európy.
28.2.2007
STANOVISKO Výboru pre rozpočet
pre Výbor pre zahraničné veci
o výročnej správe Rady Európskemu parlamentu o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) vrátane finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (bod H, odsek 40 medziinštitucionálnej dohody zo 6.mája 1999) – 2005
( 2006/2217(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Antonis Samaras
NÁVRHY
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre zahraničné veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. víta novú medziinštitucionálnu dohodu o rozpočtovej disciplíne a dobrom finančnom hospodárení zo 17. mája 2006, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2007 a ktorá zhŕňa a zlepšuje predchádzajúce ustanovenia SZBP o pravidelných politických konzultáciách s Európskym parlamentom; domnieva sa, že realizácia tejto dohody bude kľúčová pre lepšiu demokratickú kontrolu financovania činností SZBP;
2. víta posilnenie kapitoly SZBP, ktoré bolo konečne dohodnuté medzi Parlamentom a Radou, pričom súhlasí s tým, aby na SZBP bolo v období 2007 – 2013 k dispozícii aspoň 1,74 miliardy EUR; pripomína, že táto úroveň je v skutočnosti viac než trojnásobná v porovnaní so starým finančným výhľadom, a práve preto s ňou musia byť spojené posilnené opatrenia parlamentnej kontroly a lepšia spolupráca zo strany Rady;
3. opakuje svoje sklamanie z toho, že výročné správy Rady sa doteraz v zásade obmedzovali na popis činností SZBP, čo dokonca tvrdí i sama Rada v preambulách, hoci článok 28 Zmluvy o EÚ vyžaduje konzultácie o hlavných aspektoch a základných možnostiach SZBP vrátane jej finančného vplyvu a zohľadňovanie názorov Parlamentu;
4. domnieva sa, že skutočnému vyhodnoteniu finančného vplyvu na rozpočet EÚ doteraz bránil nedostatok aktívneho informovania zo strany Rady, hoci sa o tejto otázke konali v posledných rokoch spoločné schôdze; domnieva sa, že s podpisom novej medziinštitucionálnej dohody nastal čas na naplnenie litery i ducha týchto jasne formulovaných ustanovení;
5. ľutuje predchádzajúci postoj Rady, ktorá poskytovala podstatné finančné informácie až po prijatí konečných rozhodnutí, čím marila vlastný účel celej veci; víta však isté zlepšenie v tomto smere, najmä v súvislosti s novou misiou v Kosove, a očakáva, že bude pravidelne pokračovať;
6. v tejto súvislosti zdôrazňuje body 42 a 43 novej medziinštitucionálnej dohody; osobitne zdôrazňuje potrebu toho, aby Rada konzultovala s Parlamentom výhľadový dokument vymedzujúci hlavné aspekty a základné možnosti SZBP vrátane ich finančného vplyvu každoročne do 15. júna, plne v súlade s novou medziinštitucionálnou dohodou; zdôrazňuje, že jeho súčasťou má byť vyhodnotenie činností, ktoré boli odštartované v predošlom roku, a domnieva sa, že spolu by to mohlo tvoriť základ skutočne lepšej demokratickej kontroly;
7. vyjadruje osobitné znepokojenie nad tým, že zmiešané činnosti SZBP zahŕňajúce výdavky plynúce z civilných činností i činností s vojenským či obranným dosahom doteraz žiaden parlament vlastne nemohol vyhodnotiť; zdôrazňuje, že je to výsledkom situácie rozdrobenosti, v ktorej majú na jednej strane národné parlamenty informácie o vojenskej/obrannej časti financovania, a na druhej strane Európsky parlament má informácie len o civilných aspektoch; zdôrazňuje, že tieto zmiešané civilné a vojenské činnosti by mali byť kontrolovateľné v plnom rozsahu, a preto vyzýva Radu a Komisiu, aby plne spolupracovali pri hľadaní spôsobu, ako dosiahnuť celkový obraz o týchto misiách a ich viacčlennej štruktúre financovania;
8. pripomína, že osobitní zástupcovia Európskej únie spadajú do rozpočtu SZBP a že všetky príslušné ustanovenia bodu 42 medziinštitucionálnej dohody sa týkajú aj finančných dôsledkov rozšírenia ich mandátov; zastáva stanovisko, že treba určiť kritériá menovania a hodnotenia osobitných zástupcov EÚ vrátane definície a cieľa ich úloh, dĺžky mandátov, koordinácie a doplnkového charakteru vzhľadom na delegácie ES v rámci prvého piliera a vyhodnotenia ich potenciálnej „pridanej hodnoty“; vyzýva Radu a Komisiu, aby v tomto ohľade spolupracovali, a to aj prostredníctvom poskytnutia včasného prístupu k hodnotiacim správam, ktoré by mali obsahovať podstatné, dôkladné a objektívne informácie a mali by byť vypracované v pôsobnosti vysokého predstaviteľa;
9. ľutuje, že minimálne v jednom prípade financovala Rada isté náklady prostredníctvom medzivládneho mechanizmu Athena, hoci Komisia sa jednoznačne domnievala, že predmetné výdavky by sa mali financovať z rozpočtu EÚ; domnieva sa, že Rada a Komisia sú povinné informovať Parlament a konzultovať s ním sporné oblasti a nemôžu prijímať jednostranné rozhodnutia Rady;
10. žiada Radu, aby Parlament informovala o nových podmienkach týkajúcich sa mechanizmu Athena prijatých ministrami v decembri 2006; je prekvapený, že Rada nepovažovala za vhodné informovať o tejto veci Parlament počas dvoch spoločných schôdzí konaných na jeseň roku 2006, hoci sa o tejto veci rokovalo už skôr;
11. berie na vedomie, že Komisia považuje nevyčerpané rozpočtové prostriedky, najmä spätne získané prostriedky v kapitole SZBP za „pripísané príjmy“ v zmysle rozpočtových pravidiel, a teda ich zaraďuje späť do príslušných položiek rozpočtu na nasledujúci rok; nie je presvedčený o tom, že je to v súlade s rozpočtovými pravidlami a žiada Dvor audítorov, aby túto záležitosť preskúmal.
POSTUP
Názov
Výročná správa o SZBP za rok 2005
Číslo postupu
2006/2217(INI)
Gestorský výbor
AFET
Výbor požiadaný o stanovisko
dátum oznámenia na schôdzi
BUDG 28.9.2006
Rozšírená spolupráca
dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Antonis Samaras
20.9.2004
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
24.1.2007
27.2.2007
Dátum prijatia
27.2.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
-:
0:
20
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Reimer Böge, James Elles, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Sergej Kozlík, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Umberto Pirilli, Petre Popeangă, Antonis Samaras, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Hans-Peter Martin, Margarita Starkevičiūtė
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
POSTUP
Názov
Výročná správa Rady Európskemu parlamentu o hlavných aspektoch a základných možnostiach Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) vrátane finančných dôsledkov pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (bod H, odsek 40 medziinštitucionálnej dohody zo 6.mája 1999) – 2005
Číslo postupu
2006/2217(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia na schôdzi
AFET 28.9.2006
Výbor požiadaný o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
BUDG 28.9.2006
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca dátum menovania
Elmar Brok 13.9.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
23.1.2007
21.3.2007
Dátum prijatia
27.3.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
47
6
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Roberta Alma Anastase, Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, Bastiaan Belder, Elmar Brok, Adrian-Mihai Cioroianu, Simon Coveney, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Michael Gahler, Bronisław Geremek, Maciej Marian Giertych, Ana Maria Gomes, Jana Hybášková, Jelko Kacin, Helmut Kuhne, Joost Lagendijk, Vytautas Landsbergis, Francisco José Millán Mon, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Janusz Onyszkiewicz, Justas Vincas Paleckis, Ioan Mircea Paşcu, Alojz Peterle, Tobias Pflüger, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Bernd Posselt, Michel Rocard, Raül Romeva i Rueda, Libor Rouček, Katrin Saks, Jacek Saryusz-Wolski, Hannes Swoboda, Konrad Szymański, Charles Tannock, Inese Vaidere, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Jan Marinus Wiersma, Josef Zieleniec
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Giulietto Chiesa, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Glyn Ford, Milan Horáček, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Jaromír Kohlíček, Evgeni Kirilov, Aloyzas Sakalas, Luis Yañez-Barnuevo García
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Proinsias De Rossa, Ria Oomen-Ruijten
Dátum predloženia
4.4.2007
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
