P6_TA(2006)0304
Partnerstvo EÚ a Karibiku v oblasti rastu, stability a rozvoja
A6-0211/2006
Uznesenie Európskeho parlamentu o partnerstve EÚ a Karibiku v oblasti rastu, stability a rozvoja ( 2006/2123(INI) )
Európsky parlament,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru z 2. marca 2006 s názvom "Partnerstvo Európskej únie a Karibiku v oblasti rastu, stability a rozvoja" ( KOM(2006)0086 ), (ďalej len "oznámenie Komisie"),
–
so zreteľom na hodnotiacu správu k regionálnej stratégii Komisie pre Karibik, zväzky 1 a 2 z apríla 2005,
–
so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 10. apríla 2006 a v nich uvedené potvrdenie spoločnej pozície ku Kube z 2. decembra 1996,
–
so zreteľom na Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: Európsky konsenzus Ú. v.
EÚ C 46, 24.2.2006, s.
1.
,
–
so zreteľom na Viedenské vyhlásenie tretieho európsko-latinsko-americko-karibského Fóra občianskej spoločnosti z 1. apríla 2006,
–
so zreteľom na uznesenie z 23. marca 2006 o vplyve dohôd o hospodárskom partnerstve na rozvoj Prijaté texty, P6_TA(2006)0113 .
,
–
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj ( A6-0211/2006 ),
A.
keďže niektorým karibským štátom sa do roku 2020 podarí dosiahnuť postavenie rozvinutej krajiny, ale iným hrozí, že klesnú zo skupiny krajín so strednými príjmami do kategórie krajín s nízkymi príjmami,
B.
keďže tieto malé ostrovné štáty sú vystavené riziku prírodných katastrof a ďalších vonkajších rušivých podnetov,
C.
keďže sa uskutočnil dialóg medzi Komisiou a zástupcami CARIFORUM Karibské fórum štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (štáty AKT).
o návrhu oznámenia Komisie,
D.
keďže vytvorenie jednotného karibského trhu a hospodárstva (CSME) na báze sebaurčenia predstavuje dôležitý nástroj regionálnej integrácie,
E.
keďže štáty CARIFORUM chceli, aby rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve (EPA) mali jasný rozmer rozvojovej politiky, aby bolo možné bojovať proti narastajúcej chudobe a nerovnostiam, podporovať sociálnu súdržnosť a dosahovať rozvojové ciele milénia (RCM),
F.
keďže vyše 60 % obyvateľstva regiónu má menej ako 30 rokov a s výnimkou Kuby predstavuje prístup k vzdelávaniu v štátoch Karibiku pre všetkých nevyriešený problém,
G.
keďže belgická vláda pozitívne zhodnotila kritický dialóg a rozvojovú spoluprácu s kubánskou vládou,
H.
keďže sa už začala fáza programovania rozpočtových prostriedkov 10.
Európskeho rozvojového fondu a tieto prostriedky by sa v budúcnosti mali vyplácať rýchlejšie a účinnejšie a mali by byť lepšie prispôsobené potrebám krajín tohto regiónu,
1.
oceňuje zapojenie skupiny CARIFORUM do diskusie o návrhu oznámenia Komisie a víta zohľadnenie obáv vyslovených väčšinou štátov regiónu v oznámení;
2.
víta, že Komisia založila svoju stratégiu na princípe rovnosti, partnerstva a vlastníctva;
3.
považuje faktické vynechanie Európskeho parlamentu spôsobené časovým plánom, ktorý vylúčil účasť Európskeho parlamentu na navrhovaní kooperačnej stratégie pre Karibik, za nanajvýš poľutovaniahodný odklon od postupu spolupráce troch európskych inštitúcií, ktorý sa osvedčil tak pri formulácii stratégie pre Afriku, ako aj v konsenze na európskej úrovni o rozvojovej politike EÚ;
4.
vyslovuje poľutovanie nad tým, že Komisia nedostatočne zohľadnila odporúčania uvedené v hodnotiacej správe;
5.
súhlasí s analýzou Komisie, že spoluprácu medzi týmito dvomi regiónmi doteraz nesprevádzal adekvátny politický dialóg; zorganizovanie jedného hodinového stretnutia raz za dva roky medzi "trojkou" EÚ a predsedami vlád CARIFORUM považuje za nedostatočné a víta návrh poskytnúť takémuto dialógu v budúcnosti potrebný časový priestor na všetkých úrovniach;
6.
víta plánované zapojenie francúzskych zámorských departementov v oblasti (Guadeloupe, Francúzska Guyana a Martinique) a ďalších karibských zámorských krajín a území do budúceho politického dialógu; podporuje však pritom názor karibských štátov, že spôsob tohto zapojenia sa musí najprv prerokovať s tými štátmi, ktoré v rámci Dohody z Cotonou Dohoda o partnerstve medzi členskými štátmi skupiny africkej, karibskej a tichomorskej oblasti na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísaná 23. júna 2000 v Cotonou (Ú. v.
ES L 317, 15.12.2000, s.
3).
podpísali dohodu o metodológii politického dialógu;
7.
súhlasí s postojom štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (AKT), že definícia jednotlivých politík EÚ pre tri regióny AKT nesmie v žiadnom prípade viesť k oslabeniu celkových vzťahov medzi EÚ a štátmi AKT; víta vytvorenie dodatočného fóra politického dialógu v rámci samitov medzi EÚ a štátmi Latinskej Ameriky a Karibiku (štátmi LAK), trvá však na prednosti dohôd uzavretých v kontexte Dohody z Cotonou;
8.
víta zámer vyjadrený v oznámení Komisie, ktorým je posilnenie dôveryhodných inštitúcií a podpora dobrej správy vecí verejných a transparentnosti v oblasti financií, daní a súdnictva v karibských štátoch; vyzýva karibské štáty, aby podpísali Dohovor OSN proti medzinárodnému organizovanému zločinu a Dohovor OSN proti korupcii;
9.
súhlasí s Komisiou, aby podpora novo utvoreného CSME dostala prioritu; znovu potvrdzuje svoj názor, že rokovania o EPA sa musia viesť s ohľadom na rozvojové ciele a mladý karibský vnútorný trh potrebuje primeranú podporu spojenú s obchodom a budovanie kapacít a že liberalizácia obchodu musí prebiehať v primeranom poradí;
10.
vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že EPA budú štruktúrované spôsobom, ktorý zohľadní regionálne skutočnosti a obmedzenia, čo v prípade nutnosti umožní uplatniť variabilnú konfiguráciu; žiada, aby všetky záväzky prijaté v rámci rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve boli dôkladne spojené s poskytnutím rozvojovej pomoci spojenej s EPA, ktorá je zameraná na hlavné oblasti záujmu príslušných vlád vrátane hospodárskej reštruktulizácie na posilnenie konkurencieschopnosti, daňových úprav a podpory na uľahčenie obchodu;
11.
znovu upozorňuje na veľký význam príjmov pochádzajúcich z ciel pre rozpočty a investičné možnosti niektorých karibských štátov a vyvodzuje z toho, že opatrenia vedúce k strate týchto príjmov, ktoré v súčasnosti nemožno vyrovnať prostriedkami plynúcimi z daní, by sa nemali zaviesť bez adekvátnej kompenzácie; zdôrazňuje však, že rast obchodu medzi karibskými štátmi a medzi rozvojovými krajinami by vo všeobecnosti pomohol vyvážiť straty príjmov z ciel a prispieť k stabilnejšiemu zdroju príjmov;
12.
súhlasí s Komisiou, že malé otvorené národné ekonomiky regiónu sú mimoriadne náchylné na vplyv síl globálnych trhov; upozorňuje však na to, že postupná liberalizácia obchodu s primeranými mechanizmami zabezpečenia a dostatočným časovým priestorom na prispôsobenie podporuje rozvoj, a preto môže byť nástrojom na boj proti chudobe;
13.
zastáva názor, že opatrenia na budovanie kapacít v oblasti obchodu sa musia zamerať na obmedzenia na strane ponuky okrem iného prostredníctvom podpory spracovania základných výrobkov a diverzifikácie výroby, prostredníctvom podnecovania konzultácií s malými a strednými podnikmi a podpory týchto podnikov, odstraňovania byrokratických prekážok investíciám, a tak podporovať rozvoj obchodu v regióne;
14.
dôrazne vyzýva Komisiu, aby vykonala siedme odporúčanie svojej hodnotiacej správy a zohľadnila princípy, na ktorých je založená sieť OSN pre rozvíjajúce sa malé ostrovné štáty; žiada Komisiu, aby verejne šírila výsledky štúdie o vplyve liberalizácie obchodu a globalizácie na trvalo udržateľný rozvoj takýchto štátov;
15.
domnieva sa, že kompenzačné a adaptačné programy na zmiernenie následkov zmien na trhu s cukrom a banánmi sú podfinancované a vzhľadom na nedávne protesty v regióne sa obáva vážneho ohrozenia sociálnej súdržnosti, ktorá je jedným z cieľov spolupráce;
16.
vyzýva Komisiu, aby rozvíjala programy na podporu konverzie poľnohospodárstva, ktoré umožnia udržanie a vytvorenie vhodných pracovných miest na farmách, ktoré sú doteraz riadené tradičným spôsobom, ktorý sa nezakladá na súťaži, pričom sa budú rešpektovať ciele politík v sociálnej oblasti, v oblasti bezpečnosti potravín, energetiky a životného prostredia;
17.
požaduje, aby sa venovala väčšiu pozornosť sociálnym, kultúrnym a environmentálnym následkom stratégie spolupráce a aby sa vypracoval systematický odhad a hodnotenie vplyvu na základe indikátorov RCM;
18.
víta začlenenie dôležitých úloh ochrany životného prostredia do rozvojovej spolupráce s karibským regiónom a požaduje obrovskú finančnú podporu na rozvoj využitia obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti s cieľom zabrániť zničujúcemu vplyvu rastu cien ropy a spomaliť klimatické zmeny;
19.
rovnako ako Komisia sa obáva, že v dôsledku globálnej zmeny klímy sa bude ešte zvyšovať početnosť a sila živelných pohrôm v regióne a podporuje cieľ zlepšiť manažment živelných katastrof, odsudzuje však absenciu akéhokoľvek odkazu na nástroj EÚ-AKT pre prírodné katastrofy zriadený v roku 2005; vyzýva Komisiu, aby podporila stále dlhodobé vytvorenie tohto nástroja; žiada Komisiu, aby pravidelne informovala Výbor Európskeho parlamentu pre rozvoj a Výbor Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ pre sociálne veci a životné prostredie o pokroku v tejto oblasti; poukazuje na zraniteľnosť národných ekonomík karibských štátov spôsobenú živelnými pohromami a víta vyhlásenie Komisie o využití nových a rýchlejších postupov uhrádzania platieb pre pomoc pri obnove, ktoré predpokladajú povinné predbežné financovanie;
20.
kritizuje to, že stratégia pre krajiny karibiku sa príliš málo zaoberá riešením problému nezamestnanosti mladých ľudí a narastajúcej frustrácie medzi mladými ľudmi; obáva sa, že táto situácia sa ešte zostrí hroziacou krízou karibského poľnohospodárstva;
21.
zdôrazňuje dôležitú úlohu rozvoja trvalo udržatelného cestovného ruchu ako hybnej sily hospodárskeho rozvoja a obhajuje dlhodobú finančnú podporu na vytvorenie infraštruktúry nevyhnutnej na jeho rozvoj (cesty, prístavy, letiská atď.); upozorňuje však na to, že Komisia neuznala, že k tejto trvalej udržateľnosti patrí aj regionálne a lokálne vlastníctvo turistických objektov, ktoré treba podporovať, aby sa znížil odlev dosiahnutých ziskov, aby miestni obyvatelia neboli nútení pracovať v čisto služobníckom postavení a aby sa ukončilo poškodzovanie prírodných oblastí;
22.
víta ponuku Komisie nechať otvorené dvere pre politický dialóg s Kubou; kritizuje však úzke obmedzenie takéhoto dialógu na základe spoločnej pozície z roku 1996;
23.
poukazuje na to, že úspešné pôsobenie EÚ na USA, ktoré by viedlo k zrušeniu politiky embarga by mohlo mať podstatný ekonomický prospech pre celý región; v súlade s politikou založenou na dodržiavaní politických, sociálnych, individuálnych a hospodárskych ľudských práv žiada, aby sa začal kritický dialóg s kubánskou vládou;
24.
zdôrazňuje dôležitosť koordinácie rozvojových plánov aj s mimoeurópskymi aktérmi v regióne, najmä s Kanadou, Čínou, Brazíliou a Venezuelou a v tejto súvislosti ľutuje, že Komisia vykresľuje zapojenie iných aktérov s určitou nedôverou;
25.
zdôrazňuje rôznorodosť regiónu a žiada väčšiu diferenciáciu stratégie spolupráce; z tohto dôvodu vyzýva Komisiu, aby pre každý karibský štát jednotlivo posúdila, okrem iného na základe stupňa transparentnosti, silných a nezávislých inštitúcií a dobrej správy vecí verejných, či zameranie na rozpočtovú pomoc predstavuje vhodnú metódu na dosiahnutie rozvojových cieľov;
26.
dôrazne upozorňuje na mimoriadne kritickú situáciu na Haiti a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pre Haiti vytvorili osobitný program presahujúci rámec všeobecnej spolupráce s karibskou oblasťou, na ktorý budú potrebné dodatočné prostriedky; víta všeobecne uspokojivý priebeh prezidentských a parlamentných volieb, ktoré sa uskutočnili na Haiti vo februári a apríli 2006;
27.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a vládam a parlamentom karibských štátov.
