29.9.2010 B7-0541/2010 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe vyhlásenia podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku
v súlade s článkom 110 ods. 2 rokovacieho poriadku
o Svetovom dni proti trestu smrti
Eduard Kukan
,
Andrzej Grzyb
,
Laima Liucija Andrikienė
v mene skupiny PPE
PE450.364v01-00 B7‑0541/2010 Uznesenie Európskeho parlamentu o Svetovom dni proti trestu smrti
Európsky parlament,
– so zreteľom na Šiesty protokol k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (EDĽP) z 28. apríla 1983, ktorý sa týka zrušenia trestu smrti,
– so zreteľom na Druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach z 15. decembra 1989, ktorého cieľom je zrušenie trestu smrti,
– so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o zrušení trestu smrti, najmä tie prijaté EP 26. apríla 2007 o potrebe okamžitého moratória na vykonávanie popráv v tých krajinách, v ktorých sa trest smrti ešte stále uplatňuje,
– so zreteľom na predchádzajúce uznesenia EP, najmä tie o právach menšín a uplatňovaní trestu smrti v Číne z 26. apríla 2009, o treste smrti v Nigérii z 20. novembra 2008, o popravách v Líbyi zo 17. júna 2010, o situácii na kórejskom polostrove z 8. júla 2010 a o Iráne z 22. októbra 2009, 10. februára 2010 a z 8. septembra 2010,
– so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 62/149 z 18. decembra 2007, v ktorej sa vyzýva na moratórium na trest smrti, a rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 63/168 prijatú Valným zhromaždením OSN 18. decembra 2008, v ktorej sa vyzýva na uplatňovanie rezolúcie Valného zhromaždenia 62/149 z roku 2007,
– so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 11. augusta 2010 o moratóriách na vykonávanie trestu smrti,
– so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN zo 16. júla 2010 o otázke trestu smrti,
– so zreteľom na prejav vysokej predstaviteľky/podpredsedníčky Komisie prednesený na plenárnej schôdzi 16. júna 2010 o politike ľudských práv, v ktorom pripomínala, že celosvetové zrušenie trestu smrti je pre EÚ prioritou,
– so zreteľom na vyhlásenie predsedu EP Jerzyho Buzeka z 19. októbra 2009, v ktorom vyjadril naliehavú výzvu na zrušenie trestu smrti,
– so zreteľom na záverečné vyhlásenie prijaté na 4. svetovom kongrese proti trestu smrti konanom 24. – 26. februára 2010 v Ženeve, v ktorom sa požaduje všeobecné zrušenie trestu smrti,
– so zreteľom na aktualizované a revidované znenie usmernení EÚ o treste smrti, ktoré Rada prijala 16. júna 2008,
– so zreteľom na Svetový deň proti trestu smrti a stanovenie každoročného Európskeho dňa proti trestu smrti na 10. októbra,
– so zreteľom na článok 2 Charty základných práv Európskej únie,
– so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A. keďže Európska únia je silne odhodlaná presadzovať celkové zrušenie trestu smrti a snaží sa dosiahnuť všeobecný súhlas s touto zásadou,
B. keďže EÚ je vedúcim inštitucionálnym aktérom v celosvetovom boji proti trestu smrti a jej kroky v tejto oblasti predstavujú kľúčovú prioritu jej vonkajšej politiky v oblasti ľudských práv; keďže EÚ je zároveň hlavným prispievateľom k úsiliu o zrušenie trestu smrti, ktoré vynakladajú organizácie občianskej spoločnosti na celom svete,
C. keďže trest smrti je hraničnou formou krutého, neľudského a ponižujúceho trestu, ktorý porušuje právo na život zakotvené vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a je činom mučenia neprijateľným pre štáty dodržujúce ľudské práva,
D. keďže rôzne štúdie ukázali, že trest smrti nemá žiadny vplyv na vývoj v oblasti násilných trestných činov,
E. keďže je jasné, že trest smrti postihuje najmä a v prvom rade sociálne slabých ľudí;
F. keďže v ustanoveniach protokolu č. 6 Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd Rada Európy zakazuje členským štátom uplatňovať trest smrti,
G. keďže EÚ sa snaží o zavedenie moratórií na uplatňovanie trestu smrti treťou krajinou a postupne jeho zrušenie a ratifikáciu príslušných medzinárodných nástrojov OSN a ďalších nástrojov, najmä Druhého opčného protokolu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach, ktorý stanovuje zrušenie trestu smrti,
H. keďže zrušenie trestu smrti je jednou z tematických priorít pomoci v rámci Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR), z ktorého sa od roku 1994 financovalo viac ako 30 projektov na celom svete s celkovým rozpočtom viac ako 15 miliónov EUR,
I. keďže po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy EP musí schváliť uzatvorenie obchodných dohôd a vo všeobecnosti medzinárodných dohôd s tretími krajinami,
J. keďže štatút Medzinárodného trestného súdu, ako aj Medzinárodného trestného súdu pre bývalú Juhosláviu, Medzinárodného trestného súdu pre Rwandu, Osobitného súdu pre Sierru Leone, osobitnej poroty pre závažné trestné činy v Dili (Východný Timor) a mimoriadnej súdnej komory v Kambodži vylučuje trest smrti za vojnové zločiny, zločiny proti ľudskosti a genocídu, čo sú najvážnejšie trestné činy, ktoré vzbudzujú obavu medzinárodného spoločenstva a spadajú pod právomoc týchto súdov,
K. keďže v rokoch 2007 a 2008 prijalo Valné zhromaždenie OSN historické rezolúcie č. 62/149 a 63/168, ktoré vyzývajú k uvaleniu moratória na vykonávanie popráv na celom svete a ktorých konečným cieľom je zrušiť trest smrti, a v tomto ohľade zdôrazňuje, že počet krajín, ktoré tieto rezolúcie podporujú, sa zvýšil, a že rezolúcia č. 63/169 bola prijatá drvivou väčšinou – 106 členov bolo za, 46 proti a 34 sa zdržalo hlasovania,
L. keďže Štvrtý svetový kongres proti trestu smrti, ktorý sa konal vo februári 2010 v Ženeve, vyzval štáty, ktoré trest smrti fakticky neuplatňujú, aby ho zrušili zákonom, štáty, ktoré trest smrti zrušili, aby začlenili tému všeobecného zrušenia trestu smrti do svojich medzinárodných vzťahov, a medzinárodné a regionálne organizácie, aby podporili všeobecné zrušenie trestu smrti prijatím uznesenia o moratóriu na vykonávanie popráv,
M. keďže 154 štátov sveta zrušilo trest smrti de jure alebo de facto, z čoho 96 štátov zrušilo trest smrti za akýkoľvek trestný čin, 8 ho zachovalo len pre výnimočné zločiny, napríklad spáchané počas vojny, 6 uvalilo moratórium na vykonávanie popráv a 44 ho zrušilo de facto (napr. krajiny, ktoré najmenej za posledných 10 rokov nevykonali žiadne popravy alebo krajiny, ktoré sa zaviazali trest smrti neuplatňovať),
N. keďže viac ako 100 štátov, ktoré doteraz zachovali trest smrti, zakázalo popravy mladistvých páchateľov, ale zdôrazňujúc, že malý počet krajín pokračuje v popravách detských páchateľov, čo je hrubé porušovania medzinárodného práva a najmä článku 6 ods. 5 Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach; zdôrazňuje najmä, že Irán zadržiava najvyššie percento mladistvých,
O. keďže v súčasnosti sú po celom svete desiatky potvrdených prípadov európskych štátnych príslušníkov, ktorí sú v cele smrti alebo im hrozí poprava, a v tomto ohľade zdôrazňuje naliehavú potrebu upevniť a posilniť európsku reakciu na možné popravy európskych štátnych príslušníkov,
P. keďže 23. marca 2010 predseda Štátnej dumy Ruskej federácie Boris Gryzlov na stretnutí s členmi monitorovacej komisie Parlamentného zhromaždenia Rady Európy v Moskve vyhlásil, že Rusko nepodpísalo Šiesty protokol Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, týkajúci sa zrušenia trestu smrti, s ohľadom na teroristické hrozby v krajine,
Q. vítajúc skutočnosť, že 11. februára 2010 parlament Kirgizska prijal Druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach týkajúci sa zrušenia trestu smrti a že 21. mája 2010 zverejnila dočasná vláda Kirgizska konečný návrh ústavy, ktorý okrem iného zakazuje trest smrti a ktorý bol teraz schválený,
R. keďže 43 krajín na celom svete Afganistan, Bahrajn, Bangladéš, Bielorusko, Botswana, Čad, Čína, Egypt, Etiópia, Guinea, India, Indonézia, Irak, Irán, Japonsko, Jemen, Jordánsko, Katar, Konžská demokratická republika, Kuba, Kuvajt, Libanon, Líbya, Malajzia, Nigéria, Omán, Pakistan, Rovníková Guinea, Saudská Arábia, Severná Kórea, Singapur, Somálsko, Spojené arabské emiráty, Spojené štáty americké, Sudán, Svätý Krištof a Nevis, Sýria, Thajsko, Taiwan*, Uganda, Vietnam a Zimbabwe
zachovalo trest smrti, pričom najvyšší počet popráv sa vykonal v Číne, Iráne a Iraku; keďže v samotnej Číne sa vykonalo 5 000 popráv, čo predstavuje 88 % všetkých popráv na svete, v Iráne bolo popravených najmenej 402 osôb a v Iraku najmenej 77,
S. keďže v Iráne sa aj naďalej vykonáva trest smrti ukameňovaním, čo je v rozpore s Druhým opčným protokolom k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach,
T. keďže Rada prezidentov Iraku nedávno schválila trest smrti najmenej 900 väzňov vrátane žien a detí,
U. berúc na vedomie, že Parlamentné zhromaždenie Rady Európy a Európska únia opakovane vyzývali Bielorusko, aby zrušilo trest smrti; keďže podrobnosti týkajúce sa trestu smrti v Bielorusku sú tajné a keďže podľa trestného zákonníka sa trest smrti vykonáva zastrelením a neverejne, správa väzenského zariadenia o poprave informuje sudcu a ten ďalej informuje príbuzných; telo popraveného nie je vydané pozostalým ani im nie je oznámené miesto, kde bolo pochované,
V. keďže trest smrti existuje v 38 z 50 štátov, ktoré tvoria Spojené štáty americké, aj keď v 4 z nich neboli od roku 1976 popravy vykonané; keďže počet popráv v roku 2009 stúpol na 52 po uplynutí de facto moratória, ktoré bolo v platnosti od septembra 2007 do mája 2008, hoci počet trestov smrti v Spojených štátoch amerických klesol po siedmy po sebe idúci rok na 106,
W. víta skutočnosť, že niektoré štáty, medzi nimi Montana, New Jersey, New York, Severná Karolína a Kentucky, prijali opatrenia proti trestu smrti vrátane moratória na popravy alebo zrušenie trestu smrti, a zároveň odsudzuje popravy Teresy Lewisovej z Virginie a Hollyho Wooda z Alabamy, ktoré boli uskutočnené aj napriek dôkazom o tom, že boli duševne zaostalí, a pripomína prípady Mumiu Abu-Jamala v Pensylvánii a Troya Davisa v Georgii, ktorí na popravu čakajú,
1. opätovne pripomína svoje dlhodobé odmietavé stanovisko k trestu smrti vo všetkých prípadoch a za každých okolností a opätovne zdôrazňuje svoje presvedčenie, že zrušenie trestu smrti prispieva k pozdvihnutiu ľudskej dôstojnosti a postupnému rozvoju ľudských práv;
2. odsudzuje všetky popravy bez ohľadu na to, kde k nim dochádza; dôrazne vyzýva EÚ a členské štáty, aby presadzovali vykonávanie rezolúcie OSN o všeobecnom moratóriu na popravy s cieľom dosiahnuť úplné zrušenie trestu smrti vo všetkých štátoch, ktoré ho stále uplatňujú; vyzýva Radu a Komisiu, aby prijali kroky s cieľom postupného obmedzenia jej používania a zároveň trvá na tom, aby sa uskutočňovala v súlade s minimálnymi medzinárodnými normami;
3. naliehavo žiada, aby EÚ pri vynakladaní úsilia o zrušenie trestu smrti využila všetky dostupné nástroje diplomacie, pomoci a spolupráce;
4. vyzýva štáty, v ktorých sa uplatňuje trest smrti, aby vyhlásili okamžité moratórium na popravy; ďalej nabáda krajiny ako Čína, Egypt, Irán, Malajzia, Sudán, Thajsko a Vietnam, aby poskytli oficiálne štatistiky týkajúce sa uplatňovania trestu smrti na svojom území;
5. povzbudzuje krajiny, ktoré ešte nezrušili trest smrti, aby dodržiavali právo na ochranu tých, ktorým hrozí trest smrti, ako sa stanovuje v ochranných doložkách Hospodárskej a sociálnej rady OSN; vyzýva Radu a Komisiu, aby podporili ďalšie krajiny, ktoré nepodpísali Druhý opčný protokol k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach a neratifikovali ho, aby tak urobili, a vyzýva tie členské štáty, ktoré nepodpísali Protokol č. 13 o treste smrti k Európskemu dohovoru o ľudských právach, aby tak urobili;
6. vyzýva členské štáty OBSE, konkrétne USA a Bielorusko, aby prijali okamžité moratórium na popravy;
7. vyzýva Kazachstan a Lotyšsko, aby zmenili a doplnili ustanovenia svojich právnych predpisov, ktoré stále umožňujú uloženie trestu smrti za niektoré trestné činy za výnimočných okolností;
8. dôrazne nabáda členské štáty EÚ, aby v rámci medziregionálnej aliancie predložili na 65. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN novú rezolúciu o treste smrti;
9. vyzýva účastnícke štáty, ktoré trest smrti stále využívajú, aby podnietili Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva a misie OBSE, aby v spolupráci s Radou Európy realizovali osvetové aktivity proti uplatňovaniu trestu smrti, najmä s využitím médií, pracovníkov orgánov činných v trestnom konaní, politikov a širokej verejnosti;
10. naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, najmä v súvislosti so zriadením ESVČ, aby poskytli usmernenie na komplexnú a účinnú európsku politiku v oblasti trestu smrti v súvislosti s desiatkami potvrdených prípadov európskych občanov, ktorým hrozí trest smrti v tretích krajinách, ktorá zahŕňa silné a posilnené mechanizmy, pokiaľ ide o systém identifikácie, poskytnutie právnej pomoci, právne zásahy EÚ a diplomatické zastúpenia;
11. okrem toho podporuje aktivity mimovládnych organizácií, ktoré sa zasadzujú za zrušenie trestu smrti, vrátane Hands Off Cain, Amnesty International, Penal Reform International, Svetovej koalície proti trestu smrti a Medzinárodnej helsinskej federácie pre ľudské práva, Sant’Egidio a Reprieve;
12. zaväzuje sa k monitorovaniu otázky trestu smrti, k upozorneniu vnútroštátnych orgánov na konkrétne prípady a ku zváženiu možných iniciatív a misií ad hoc do krajín, ktoré doteraz využívajú trest smrti, aby naliehavo vyzval vládne orgány prijať moratórium na popravy s cieľom ich úplného zrušenia;
13. žiada Radu a Komisiu, aby pri uzatváraní dohôd s krajinami, ktoré ešte stále uplatňujú trest smrti, alebo s krajinami, ktoré ešte nepodpísali moratórium s cieľom zrušiť trest smrti, tieto krajiny dôrazne povzbudili k tomu, aby tak urobili;
14. žiada vysokú predstaviteľku EÚ/podpredsedníčku Komisie a členské štáty, aby naďalej hovorili jedným hlasom a mali na zreteli, že hlavným politickým obsahom uznesenia musí byť prijatie celosvetového moratória ako kľúčového kroku k zrušeniu trestu smrti;
15. pripomína, že úplné zrušenie trestu smrti zostáva jedným z hlavných cieľov politiky EÚ v oblasti ľudských práv; tento cieľ sa dosiahne len prostredníctvom úzkej spolupráce medzi štátmi, súčinnosti, vzdelávania, zvyšovania povedomia, efektívnosti a účinnosti;
16. nabáda v tomto zmysle k regionálnej spolupráci; napríklad Mongolsko formálne stanovilo moratórium na popravy v januári 2010 a pozitívnym dôsledkom je, že viaceré krajiny doteraz využívajúce trest smrti zvažujú ústavnú zmenu v súvislosti s touto formou trestu;
17. vyzýva Radu a Komisiu, aby využili svetový a Európsky deň proti trestu smrti na zdôraznenie okrem iných prípadov Sakíne Muhammadí Áštíáníovej, Zahry Bahrámíovej, Mumiu Abu-Jamala, Troya Davisa, Olega Griškovstovova, Andreja Burdyka a Ibráhíma Hamídího;
18. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, generálnemu tajomníkovi OSN, predsedovi Valného zhromaždenia OSN a vládam členských štátov OSN.
