P6_TA(2005)0166
Cezhraničné fúzie kapitálových spoločností ***I
A6-0089/2005
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu o návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o cezhraničných fúziách kapitálových spoločností ( KOM(2003)0703 – C5-0561/2003 – 2003/0277(COD))
(Spolurozhodovací postup: prvé čítanie)
Európsky parlament,
–
so zreteľom na návrh Komisie Európskemu parlamentu a Rade ( KOM(2003)0703 ) Zatiaľ neuverejnený v Ú. v.
EÚ.
,
–
so zreteľom na článok 251 ods. 2 a článok 44 ods. 1 Zmluvy o ES, podľa ktorých Komisia predložila návrh Parlamentu ( C5-0561/2003 ),
–
so zreteľom na článok 51 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci ( A6-0089/2005 ),
1.
schvaľuje zmenené a doplnené znenie návrhu Komisie;
2.
vyzýva Komisiu, aby vec opätovne predložila Parlamentu, ak má úmysle podstatne zmeniť a doplniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;
3.
poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade a Komisii.
P6_TC1-COD(2003)0277
Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 10. mája 2005 na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/.../ES o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok
44
,
so zreteľom na návrh Komisie Ú. v.
EÚ C
[…]
,
[…]
, s.
[…]
.
,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Ú. v.
EÚ C 117, 30.4.2004, s.
43.
,
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov Ú. v.
EÚ C
[…]
,
[…]
, s.
[…]
.
,
konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy Pozícia Európskeho parlamentu z 10. mája 2005.
,
keďže: (1)
Existuje
potreba spolupráce a konsolidácie medzi kapitálovými spoločnosťami z rôznych členských štátov.
Avšak pokiaľ ide o
cezhraničné zlúčenia alebo splynutia kapitálových spoločností
,
narážajú
tieto spoločnosti v Spoločenstve na mnohé právne a administratívne ťažkosti.
Preto je
s ohľadom na dokončenie a fungovanie jednotného trhu
potrebná
úprava ustanovení práva Spoločenstva, ktoré uľahčia cezhraničné zlúčenia alebo splynutia rôznych druhov kapitálových spoločností riadiacich sa právom rôznych členských štátov.
(2)
Hore uvedené ciele nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, nakoľko zahŕňajú ustanovenie pravidiel s jednotnými nástrojmi uplatniteľnými na nadnárodnej úrovni, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno
lepšie
dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo
konať
v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy.
V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje táto smernica rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(3)
Táto smernice uľahčí cezhraničné zlúčenia alebo splynutia kapitálových spoločností, definované v tejto smernici.
Právne predpisy členských štátov musia povoliť cezhraničné zlúčenie alebo splynutie kapitálovej spoločnosti z jedného členského štátu s kapitálovou spoločnosťou z iného členského štátu, ak vnútroštátne právo týchto členských štátov povoľuje zlúčenie alebo splynutie takýchto foriem spoločností.
(4)
Aby sa uľahčili cezhraničné zlúčenia alebo splynutia, malo by sa stanoviť, že na každú spoločnosť ktorá sa podieľa na
cezhraničnom
zlúčení alebo splynutí, ako aj pre každú zúčastnenú tretiu stranu naďalej platia predpisy
a formálne náležitosti vnútroštátneho práva, ktoré by sa uplatňovalo v prípade vnútroštátneho zlúčenia alebo splynutia
, ak nie je v tejto smernici ustanovené inak.
Žiadne z predpisov a formálnych náležitostí vnútroštátneho práva, na ktoré odkazuje táto smernica, by nemali zavádzať obmedzenia slobody usadiť sa ani obmedzenia voľného pohybu kapitálu, ak nie sú odôvodnené podľa judikatúry Súdneho dvora, a to najmä požiadavkou verejného záujmu, a sú zároveň potrebné a primerané na dosiahnutie takýchto prevažujúcich požiadaviek.
(5)
Spoločný návrh zmluvy o zlúčení alebo zmluvy o splynutí musí znieť rovnako pre všetky spoločnosti podieľajúce sa na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí v rôznych členských štátoch.
Mal by byť teda stanovený minimálny obsah takéhoto spoločného návrhu zmluvy, pričom spoločnostiam ostane možnosť dohodnúť sa na ďalších náležitostiach.
(6)
V záujme ochrany záujmov spoločníkov a tretích strán je potrebné pre každú spoločnosť, ktorá sa podieľa na
cezhraničnom
zlúčení alebo splynutí zverejniť prostredníctvom zápisu v príslušnom verejnom registri zmluvu o
cezhraničnom
zlúčení alebo zmluvu o
cezhraničnom
splynutí, ako aj ukončenie
cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia.
(7)
Právne predpisy všetkých členských štátov určujú, že za každú spoločnosť, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí musí byť jedným alebo viacerými znalcami vypracovaná
na vnútroštátnej úrovni
správa o návrhu zmluvy o
cezhraničnom
zlúčení alebo zmluvy o
cezhraničnom
splynutí.
Aby sa znížili náklady na znalcov súvisiace s cezhraničným zlúčením alebo splynutím, mala by byť stanovená možnosť vypracovať spoločnú správu pre všetkých spoločníkov spoločností, ktoré sa podieľajú na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí.
Spoločný návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo splynutí musí schváliť valné zhromaždenie každej z týchto spoločností.
(8)
V záujme uľahčenia cezhraničných zlúčení alebo splynutí by mala byť stanovená povinnosť vykonať kontrolu ukončenia a zákonnosti prijímania rozhodnutí pre každú spoločnosť podieľajúcu sa na zlúčení alebo splynutí, ktorú by mal vykonať vnútroštátny orgán príslušný pre tieto spoločnosti, zatiaľ čo kontrola ukončenia a zákonnosti
cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia by mala byť vykonaná vnútroštátnym orgánom príslušným pre spoločnosť, ktorá
je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia.
Týmto
vnútroštátnym
orgánom môže byť súd, notár, alebo akýkoľvek iný orgán určený príslušným členským štátom.
Okrem toho je potrebné stanoviť, podľa práva ktorého štátu sa určí čas nadobudnutia účinnosti
cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia, čiže právo, ktorým sa bude spoločnosť, ktorá je výsledkom
cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia, riadiť.
(9)
Na účely ochrany záujmov spoločníkov a tretích osôb je potrebné stanoviť právne následky cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, pri čom je potom potrebné rozlišovať, či ide o preberajúcu spoločnosť alebo o novú spoločnosť.
V záujme právnej istoty je potrebné stanoviť, že po tom, ako nadobudlo cezhraničné zlúčenie alebo splynutie účinnosť, nemôže byť vyhlásené za neplatné.
(10)
Touto smernicou nie sú dotknuté právne predpisy členských štátov ani právne predpisy Spoločenstva Nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (Nariadenie ES o fúziách) (Ú. v.
EÚ L 24, 29.1.2004, s.
1).
, ktoré sa týkajú kontroly koncentrácií medzi podnikmi.
(11)
Ustanovenia tejto smernice nemajú vplyv na právne predpisy Spoločenstva platné pre spoločnosti sprostredkujúce úvery a iné finančné spoločnosti, ani na vnútroštátne právne predpisy vydané podľa takýchto právnych predpisov Spoločenstva.
(12)
Touto smernicou nie sú dotknuté právne predpisy členských štátov, ktoré požadujú informáciu o mieste, kde sa nachádza ústredie riadenia alebo hlavné miesto podnikateľskej činnosti spoločnosti, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia.
(13)
Iné práva zamestnancov, ako sú práva účasti na spolurozhodovaní, by sa mali naďalej spravovať vnútroštátnymi ustanoveniami, na ktoré odkazuje smernica Rady 98/59/ES z 20 júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania Ú. v.
ES L 225, 12.8.1998, s.
16.
, smernica Rady 2001/23/ES z 12 marca 2001 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv zamestnancov pri prevodoch podnikov, závodov alebo častí podnikov alebo závodov Ú. v.
ES L 82, 22.3.2001, s.
16.
, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/14/ES z 11. marca 2002, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve Ú. v.
ES L 80, 23.3.2002, s.
29.
a smernica Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni spoločenstva na účely informovania zamestnancov a prerokovania s nimi Ú. v.
ES L 254, 30.9.1994, s.
64.
Smernica zmenená a doplnená smernicou 97/74/ES (Ú. v.
ES L 10, 16.1.1998, s.
22).
.
(14)
Ak
v jednej zo spoločností, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí majú zamestnanci právo účasti na rozhodovaní za okolností stanovených touto smernicou
a ak vnútroštátne právo členského štátu, v ktorom
má
spoločnosť, ktorá vznikla
cezhraničným
zlúčením alebo splynutím
svoje sídlo, neurčuje rovnaký rozsah tohto práva, ako je to v spoločnostiach, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí (vrátane výborov dozorného orgánu s rozhodovacou právomocou), alebo nestanovuje rozsah práv zamestnancov organizačných zložiek spoločnosti vzniknutej cezhraničným zlúčením alebo splynutím,
účasť zamestnancov na spolurozhodovaní v spoločnosti,
ktorá je výsledkom
cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, musí byť nanovo upravená.
Pri tom sa použijú zásady a postupy uvedené v nariadení Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE) Ú. v.
ES L 294, 10.11.2001, s.1.
Zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 885/2004 (Ú. v.
ES L 168, 1.5.2004, s.
1).
a v smernici Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení Ú. v.
ES L 294, 10.11.2001, s.
22.
, no so zmenami, ktoré sa považujú za potrebné, keďže nová spoločnosť bude podliehať vnútroštátnemu právu členského štátu, v ktorom má svoje sídlo.
Členské štáty môžu podľa článku 3 ods. 2 písm. b) smernice 2001/86/ES zabezpečiť rýchly začiatok rokovaní podľa článku 14, aby sa zlúčenia a splynutia zbytočne nespomaľovali.
(15)
Pri stanovení rozsahu účasti zamestnancov na spolurozhodovaní, uplatňovaného v spoločnostiach, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí, je potrebné zohľadniť aj podiel zamestnancov v riadiacej skupine, pokrývajúcej hospodárske jednotky spoločnosti, podľa ustanovení upravujúcich účasť zamestnancov na spolurozhodovaní.
(16)
Je potrebné, aby sa Rada podľa bodu 34 Medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve
Ú. v.
EÚ C 321, 31.12.2003, s.
1.
pričinila o to, aby členské štáty pre svoje vlastné účely ako aj v záujme Spoločenstva vypracovali a zverejnili svoje vlastné tabuľky, ktoré v rámci možnosti ukážu súlad transpozičných opatrení s touto smernicou,
PRIJALI TÚTO SMERNICU:
Článok 1
1.
Táto smernica sa uplatňuje na zlúčenia alebo splynutia kapitálových spoločností, ktoré boli založené podľa práva členského štátu a ktoré majú svoje sídlo, ústredie riadenia alebo hlavné miesto podnikateľskej činnosti na území Spoločenstva, ak sa aspoň dve z nich riadia právom rôznych členských štátov (ďalej len "cezhraničné zlúčenia alebo splynutia").
2.
Na účely tejto smernice:
-
"zlúčenie alebo splynutie" je postup, pri ktorom:
a)
jedna alebo viac spoločností ku dňu svojho zrušenia bez likvidácie prevedú všetky svoje pohľadávky a záväzky na už existujúcu spoločnosť ("preberajúca spoločnosť") za poskytnutie podielov na imaní tejto spoločnosti spoločníkom a za doplatok v peniazoch, ktorý nesmie prekročiť 10% nominálnej hodnoty alebo, ak takáto nominálna hodnota neexistuje, 10% účtovnej hodnoty týchto podielov; alebo
b)
dve alebo viac spoločností ku dňu svojho zrušenia bez likvidácie prevedú všetky svoje pohľadávky a záväzky na nimi založenú novú spoločnosť ("nová spoločnosť") za poskytnutie podielov na imaní tejto novej spoločnosti svojim spoločníkom
a za
doplatok v peniazoch, ktorý nesmie prekročiť 10% nominálnej hodnoty alebo, ak takáto nominálna hodnota neexistuje, 10% účtovnej hodnoty týchto podielov; alebo
c)
jedna spoločnosť ku dňu svojho zrušenia bez likvidácie prevedie všetky svoje pohľadávky a záväzky na spoločnosť, ktorá je majiteľom všetkých podielov na jej
imaní;
-
"kapitálová spoločnosť"
je
a)
spoločnosť podľa článku 1 smernice Rady 68/151/EHS
Prvá smernica Rady 68/151/EHS z 9. marca 1968 o koordinácii ochranných opatrení, ktoré členské štáty vyžadujú od obchodných spoločností na ochranu záujmov spoločníkov a tretích osôb v zmysle druhého odseku článku 58 zmluvy s cieľom zabezpečiť rovnocennosť týchto ochranných opatrení v rámci celého Spoločenstva (Ú. v.
ES L 65, 14.3.1968, s.
8).
Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.
, alebo
b)
kapitálová
spoločnosť, ktorá má právnu subjektivitu a ktorá disponuje majetkom, ktorý sám o sebe slúži na krytie jej záväzkov a ktorá podľa vnútroštátneho práva, ktorým sa riadi, musí za účelom ochrany záujmov spoločníkov a tretích strán dodržiavať ustanovenia o zárukách podľa smernice 68/151/EHS.
3.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, sa táto smernica uplatňuje aj na cezhraničné zlúčenia alebo splynutia pri ktorých právo najmenej jedného zo zúčastnených členských štátov, umožňuje doplatok v peniazoch podľa prvej zarážky odseku 2 prekročiť 10% nominálnej hodnoty alebo, ak takáto nominálna hodnota neexistuje, 10% účtovnej hodnoty imania spoločnosti, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia.
4.
Členské štáty môžu rozhodnúť o tom, že nebudú uplatňovať túto smernicu na cezhraničné zlúčenia alebo splynutia, na ktorých sa podieľa družstvo.
Toto platí aj vtedy, keď toto družstvo spadá pod definíciu pojmu "kapitálová spoločnosť" podľa druhej zarážky odseku 2.
5.
Táto smernica sa neuplatňuje na cezhraničné zlúčenia alebo splynutia, na ktorých sa podieľa spoločnosť, ktorej predmetom podnikania je kolektívne investovanie kapitálu poskytnutého verejnosťou, podnikajúca na základe zásady rozloženia rizika, ktorej podiely sú spätne odkupované alebo vyplácané na požiadanie ich vlastníkov, a to priamo alebo nepriamo z majetku tejto spoločnosti.
Činnosť takejto spoločnosti smerujúca k zaisteniu toho, aby sa burzová hodnota jej účastí príliš nelíšila od jej čistého obchodného imania, sa považuje za obdobu takéhoto spätného odkúpenia alebo vyplatenia.
Článok 2
1.
Ak nie je v tejto smernici uvedené inak,
–
cezhraničné zlúčenia alebo splynutia sú možné len medzi spoločnosťami takých právnych foriem, ktoré sa môžu podieľať na zlúčení alebo splynutí podľa vnútroštátneho práva dotknutých členských štátov, a
–
spoločnosť, ktorá sa podieľa na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí, musí dodržať ustanovenia a formálne náležitosti podľa vnútroštátneho práva, ktorým sa riadi.
Ak právo jedného členského štátu umožňuje svojim vnútroštátnym orgánom zakázať zlúčenie alebo splynutie v tomto štáte z dôvodov verejného záujmu, potom toto platí aj pre cezhraničné zlúčenie alebo splynutie, ak sa aspoň jedna spoločnosť, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí riadi právom tohto členského štátu.
Toto ustanovenie sa neuplatňuje v rozsahu, v akom a uplatňuje článok 21 nariadenia (ES) č. 139/2004.
2.
K uvedeným ustanoveniam a formálnym náležitostiam patria najmä ustanovenia vzťahujúce sa na rozhodovací proces týkajúci sa zlúčenia alebo splynutia, berúc do úvahy cezhraničnú povahu zlúčenia alebo splynutia, ochranu veriteľov spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí, držiteľov dlhopisov a vlastníkov cenných papierov alebo akcií, ako aj zamestnancov, pokiaľ ide o ich práva iné ako práva podľa článku 14.
Členský štát môže prijať ustanovenia, týkajúce sa spoločností podieľajúcich sa na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí, ktoré sa riadia jeho právnym poriadkom, na účely zaistenia primeranej ochrany menšinových spoločníkov, ktorí boli proti cezhraničnému zlúčeniu alebo splynutiu.
Článok 3
1.
Riadiace
alebo správne orgány spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí
vypracujú
spoločný návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí.
Návrh zmluvy musí obsahovať
aspoň
tieto náležitosti:
a)
právna forma, obchodné meno a sídlo spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí a právna forma, obchodné meno a sídlo, ktoré by mala mať spoločnosť,
ktorá je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia,
b)
výmenný pomer účastí na spoločnosti a prípadne výška
doplatkov v peniazoch
,
c)
podmienky prerozdelenia účastí na spoločnosti, ktorá
je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia,
d)
účinky zlúčenia alebo splynutia na zamestnanosť,
e)
dátum, od kedy si budú môcť vlastníci účastí na spoločnosti, ktoré predstavujú imanie spoločnosti, uplatniť právo na podiel na zisku s tým spojený, ako aj všetky osobitné podmienky týkajúce sa tohto oprávnenia,
f)
dátum, od ktorého sa budú na účely účtovníctva považovať úkony zanikajúcich spoločností za úkony spoločnosti, ktorá
je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia,
g)
práva udelené spoločnosťou, ktorá je výsledkom zlúčenia alebo splynutia, členom požívajúcim osobitné práva a iným vlastníkom účastí na spoločnosti reprezentujúcich imanie spoločnosti, alebo navrhované opatrenia, ktoré sa ich týkajú,
h)
akékoľvek osobitné výhody, ktoré sa poskytnú znalcom, ktorí preskúmajú návrh
zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí
, alebo členom správnych, riadiacich, dozorných alebo kontrolných orgánov spoločností, ktoré sa podieľajú na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí,
i)
stanovy spoločnosti, ktorá
je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia,
j)
tam, kde je to potrebné,
údaje o postupoch, podľa ktorých sa podľa článku 14 upraví účasť zamestnancov na riadení, definovaním ich práv na spolurozhodovanie v spoločnosti, ktorá
je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia,
k)
údaje o ohodnotení záväzkov a pohľadávok, ktoré sa prevedú na spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia,
l)
rozhodný deň ročných závierok spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí, ktorý sa použije na stanovenie podmienok cezhraničného zlúčenia alebo splynutia.
2.
Riadiaci alebo správny orgán každej zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí vypracuje pre spoločníkov správu obsahujúcu vysvetlenie a odôvodnenie právnych a hospodárskych aspektov cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, ako aj vysvetlenie dôsledkov cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, vyplývajúcich pre spoločníkov, veriteľov a zamestnancov
.
Táto správa sa musí dať k dispozícii spoločníkom a zástupcom zamestnancov najneskôr jeden mesiac pred valným zhromaždením podľa článku 6.
Ak riadiaci alebo správny orgán niektorej zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí dostane včas stanovisko od zástupcov zamestnancov, ako to stanovuje vnútroštátne právo, toto stanovisko musí byť priložené k uvedenej správe.
Článok 4
1.
Návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí sa musí za každú zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí zverejniť spôsobom predpísaným právnymi predpismi členského štátu podľa článku 3 smernice 68/151/EHS najmenej jeden mesiac pred konaním valného zhromaždenia, ktoré má o ňom rozhodovať.
2.
Na základe dodatočných požiadaviek členského štátu, ktorého právom sa riadi príslušná spoločnosť, sa musia pre každú zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí zverejniť vo vestníku tohto členského štátu tieto údaje:
a)
právna forma, obchodné meno a sídlo
každej zo
spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo
splynutí,
b)
register
, v ktorom sú uložené dokumenty každej spoločnosti, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí
, uvedené v článku 3 ods. 2 smernice 68/151/EHS
, ako aj číslo
zápisu
v tomto registri,
c)
odkaz na osobitnú úpravu vo vzťahu k výkonu práv veriteľov a menšinových spoločníkov spoločnosti, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí a adresu, na ktorej je možné o tom bezplatne získať všetky uvedené informácie.
Článok 5
1.
Nezávislý
znalec vypracuje pre spoločníkov každej zo spoločností, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí, správu, ktorá musí byť dostupná najneskôr jeden mesiac pred konaním valného zhromaždenia podľa článku 6.
V závislosti od práva členského štátu možno za znalcov vymenovať fyzické alebo právnické osoby.
2.
Namiesto znalcov vykonávajúcich činnosť pre niektorú zo spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí môže na základe ich spoločného návrhu zmluvu o zlúčení alebo zmluvu o splynutí preskúmať a vypracovať o nej spoločnú správu pre všetkých spoločníkov jeden alebo viac nezávislých znalcov vymenovaných
alebo schválených
na tento účel súdom alebo správnym orgánom členského štátu, ktorého právu podlieha jedna zo spoločností podieľajúca sa na zlúčení alebo splynutí alebo,
ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia
.
3.
Správa znalca obsahuje prinajmenšom údaje podľa článku 10 ods. 2 smernice Rady 78/855/EHS z 9. októbra 1978 o zlúčení a splynutí akciových spoločností
Ú. v.
ES L 295, 20.10.1978, s.
36.
Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.
.
Znalec má právo na poskytnutie všetkých informácií, ktoré považuje za potrebné na splnenie svojej povinnosti, od každej zo spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí.
4.
Preskúmanie návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí nezávislým znalcom ani vypracovanie správy znalca nie je potrebné, ak sa tak dohodli všetci spoločníci každej zo spoločností, ktoré sú sa podieľajú na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí.
Článok 6
1.
Valné zhromaždenie každej spoločnosti, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí vezme na vedomie
správy podľa článku 3 ods. 2 a
podľa článku 5 a schváli spoločný návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí.
2.
Valné zhromaždenie každej spoločnosti, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí si môže vyhradiť právo, že podmienkou uskutočnenia cezhraničného zlúčenia alebo splynutia je jeho výslovný súhlas s úpravou
účasti
zamestnancov na spolurozhodovaní v spoločnosti
, ktorá je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia.
3.
Ak sú splnené podmienky podľa článku 8 smernice 78/855/EHS, právne predpisy členského štátu nemusia vyžadovať súhlas valného zhromaždenia preberajúcej spoločnosti.
Článok 7
1.
Každý členský štát poverí
súd, notára alebo iný príslušný orgán
, aby preskúmali dodržania postupu ustanoveného právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na
cezhraničné
zlúčenie alebo splynutie, pokiaľ ide o tú časť operácie týkajúcej sa každej spoločnosti podieľajúcej sa na zlúčení alebo splynutí, pri ktorej sa táto spoločnosti riadi vnútroštátnym právom.
2.
V každom z dotknutých členských štátov
vydá orgán uvedený odseku 1 bez zbytočného odkladu
každej zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí, ktorá podlieha právu tohto členského štátu, osvedčenie, z ktorého nepochybne vyplýva, že sa riadne uskutočnili právne úkony a formálne náležitosti, ktoré predchádzali zlúčeniu alebo splynutiu.
3.
Ak právo členského štátu, ktorému podlieha spoločnosť podieľajúca sa na zlúčení alebo splynutí, upravuje postup umožňujúci preveriť a zmeniť výmenný pomer cenných papierov alebo účastí alebo postup umožňujúci odškodniť menšinových spoločníkov, pričom tento postup nebráni registrácii cezhraničného zlúčenia alebo splynutí, uplatní sa tento postup iba vtedy, ak ostatné spoločnosti podieľajúce sa na splynutí alebo zlúčení, ktoré majú sídlo v členských štátoch, ktorých právne poriadky tieto postupy neupravujú, pri schválení návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí podľa článku 6 ods. 1 výslovne súhlasia s tým, že spoločníci tejto prvej spoločnosti, podieľajúcej sa na zlúčení alebo splynutí môžu uplatniť s tým súvisiace práva na súde príslušnom pre danú spoločnosť.
V tomto prípade môže súd, notár, alebo iný príslušný orgán vydať osvedčenie uvedené v odseku 2 aj vtedy, keď sa konanie o uplatnenie práv začalo.
V osvedčení však musí uviesť, že takéto konanie prebieha.
Rozhodnutie v konaní o uplatnenie práv je pre spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného splynutia alebo zlúčenia a pre všetkých jej spoločníkov záväzné.
Článok 8
1.
Každý členský štát určí
súd, notára alebo iný príslušný orgán
, aby preskúmali dodržanie postupu ustanoveného právnymi predpismi vzťahujúcimi sa na
cezhraničné
zlúčenie alebo splynutie, pokiaľ ide o tú časť operácie, ktorá sa týka uskutočnenia
cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia, prípadne vzniku novej spoločnosti,
ktorá je výsledkom
splynutia, ak spoločnosť, ktorá je výsledkom
cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia podlieha jeho vnútroštátnemu právnemu poriadku.
Tento orgán
preskúma najmä to, či spoločnosti, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí schválili zmluvu o zlúčení alebo zmluvu o splynutí v rovnakom znení a
prípadne
, či bola dohoda o účasti zamestnancov na spolurozhodovaní uzavretá v súlade s článkom 14.
2.
Na tento účel každá zo spoločností, ktorá sa podieľa na zlúčení alebo splynutí predloží
orgánu uvedenému odseku 1
osvedčenie podľa článku 7 ods. 2, a to do šiestich mesiacov od jeho vydania, ako aj návrh zmluvy o zlúčení alebo zmluvy o splynutí schválený valným zhromaždením podľa článku
6.
Článok 9
Právo členského štátu, ktorému podlieha spoločnosť,
ktorá je výsledkom cezhraničného
zlúčenia alebo splynutia určí deň, kedy cezhraničné zlúčenie alebo splynutie nadobudne účinnosť.
Tento deň však musí nasledovať až po uskutočnení
kontrol
uvedených v článku 8.
Článok 10
Právo toho členského štátu, ktorému podliehala spoločnosť podieľajúca sa na zlúčení alebo splynutí určí, s ohľadom na zvrchované územie príslušného štátu, postup
v súlade s článkom 3 smernice 68/151/EHS,
v rámci ktorého sa vykoná registrácia zlúčenia alebo splynutia do verejného registra, v ktorom bola každá zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí povinná ukladať listiny
.
Register, do ktorého sa zaregistruje spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, bez zbytočného odkladu oznámi registru, do ktorého bola každá zo spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí povinná ukladať listiny, že cezhraničné zlúčenie alebo splynutie nadobudlo účinnosť.
Výmaz pôvodných registrácií možno uskutočniť najskôr po prijatí tohto oznámenia.
Článok 11
1.
Zlúčenie uskutočnené podľa prvej zarážky
druhého odseku
článku 1
písm.
a)
a c)
má odo dňa ustanoveného v článku 9 tieto účinky:
a)
všetky pohľadávky a
záväzky preberanej
spoločnosti
prechádzajú na
preberajúcu spoločnosť,
b)
spoločníci preberanej spoločnosti sa stávajú spoločníkmi v preberajúcej spoločnosti,
c)
preberaná spoločnosť zaniká.
2.
Splynutie uskutočnené podľa prvej zarážky
odseku 2
článku 1 písm. b) má odo dňa ustanoveného v článku 9 tieto účinky:
a)
všetky pohľadávky a záväzky spoločností podieľajúcich sa na splynutí
prechádzajú na
novú spoločnosť,
b)
spoločníci spoločností podieľajúcich sa na splynutí sa stávajú spoločníkmi v novej spoločnosti,
c)
spoločnosti podieľajúce sa na splynutí zanikajú.
3.
Ak právo členského štátu vyžaduje v prípade niektorej zo spoločností podieľajúcich sa na
cezhraničnom
zlúčení alebo splynutí podľa tejto smernice vykonanie osobitných formálnych náležitostí ako podmienku účinnosti prevodu niektorých vecí, práv a záväzkov spoločností podieľajúcej sa na zlúčení alebo splynutí voči tretím osobám, tieto formálne náležitosti vykoná spoločnosť
, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia
.
4.
Práva a povinnosti spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí vyplývajúce z pracovných zmlúv alebo zamestnaneckých vzťahov, ktoré existovali v čase, keď cezhraničné zlúčenie alebo splynutie nadobudlo účinnosť, prechádzajú z tohto dôvodu na spoločnosť, ktorá je výsledkom tohto zlúčenia alebo splynutia, a to ku dňu nadobudnutia účinnosti cezhraničného zlúčenia alebo splynutia.
5.
Účasti na preberajúcej spoločnosti sa nevymenia za účasti na preberanej spoločnosti, ak je ich vlastníkom
a)
sama preberajúca spoločnosť alebo iná osoba konajúca vo svojom mene ale na účet preberajúcej spoločnosti; alebo
b)
preberaná spoločnosť alebo iná osoba konajúca vo svojom mene ale na účet preberanej spoločnosti.
Článok 12
Cezhraničné zlúčenie alebo splynutie, ktoré nadobudlo účinnosť v súlade s článkom 9, nemôže byť vyhlásené za neplatné.
Článok 13
1.
Ak cezhraničné zlúčenie alebo splynutie uskutoční spoločnosť, ktorá je vlastníkom všetkých účastí, s ktorými sú spojené hlasovacie práva na valných zhromaždeniach preberanej spoločnosti
alebo preberaných spoločností,
potom
–
sa článok 3 ods. 1, písm. b), c) a e), článok 5 a článok 11 ods. 1 písm. b) neuplatní;
–
sa článok 6 ods. 1 neuplatňuje na preberanú spoločnosť alebo na preberané spoločnosti.
2.
Ak cezhraničné zlúčenie alebo splynutie uskutoční spoločnosť, ktorá je vlastníkom najmenej 90% nie však všetkých účastí, s ktorými je spojené hlasovacie právo na valnom zhromaždení
preberanej
spoločnosti
alebo na valných zhromaždeniach preberaných spoločností
, vyžaduje sa správa jedného alebo viacerých nezávislých znalcov, ako aj podklady potrebné na kontrolu len do takej miery, do akej ich vyžaduje vnútroštátne právo preberajúcej spoločnosti alebo preberanej spoločnosti.
Článok 14
1.
Na spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia sa bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, uplatní úprava účasti zamestnancov na spolurozhodovaní, ktorá prípadne platí v tom členskom štáte, v ktorom má táto spoločnosť sídlo.
2.
Ak je aspoň v jednej zo spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí, šesť mesiacov pred zverejnením plánov uvedených v článku 4 o cezhraničnom zlúčení alebo splynutí zamestnaných viac ako 500 zamestnancov a v tejto spoločnosti existuje systém účasti zamestnancov na spolurozhodovaní v zmysle článku 2 písm. k smernice 2001/86/ES alebo pokiaľ vnútroštátne právo záväzné pre spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia
–
neurčuje účasť na spolurozhodovaní najmenej v takom rozsahu, v akom toto právo existovalo v spoločnostiach podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí, pričom sa vyjadrí rozsah ako podiel osôb zúčastnených na spoločnosti, ktorý pripadá na správne orgány alebo dozorné orgány alebo ich výbory, alebo riadiaci výbor zodpovedný za výsledky spoločnosti, ktoré zastupujú zamestnancov, alebo
–
neurčuje pre zamestnancov podnikov spoločnosti, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, ktoré sa nachádzajú v iných členských štátoch rovnaký nárok na výkon práva účasti na spolurozhodovaní ako pre zamestnancov v členskom štáte, v ktorom má spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia svoje sídlo,
potom sa neuplatňujú pravidlá o účasti zamestnancov na spolurozhodovaní, ktoré prípadne platia v členskom štáte, v ktorom má sídlo spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia.
V takomto prípade
upravia členské štáty účasť zamestnancov na spolurozhodovaní v spoločnosti,
ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia,
ako aj ich spolurozhodovanie o určení týchto práv,
obdobne a s prihliadnutím na odseky 3 až 6,
podľa zásad a postupov ustanovených v článku 12 ods. 2, 3 a 4 nariadenia (ES) č. 2157/2001 a v týchto ustanoveniach smernice 2001/86/ES:
a)
článok 3 ods. 1, 2, 3 a ods. 4, podods.
1 prvá zarážka a podods.
2, ako aj ods.
5 a 7,
b)
článok 4 ods. 1, ods. 2 písm.
a),
g)
a h),
a ods. 3,
c)
článok 5,
d)
článok 6,
e)
článok 7 ods. 1, ods. 2, podods.
1 písm. b) a podods.
2 ako aj ods. 3.
Na účely tejto smernice sa zvyšuje percentuálna účasť, ktorá je potrebná podľa článku 7 ods. 2 podods.
1 písm. b) na uplatnenie štandardnej úpravy v súlade s časťou 3 prílohy smernice 2001/86/ES, z 25% na 33 a 1/3%,
f)
článok 8
, 10 a
12,
g)
článok 13 ods. 4,
h)
písmeno b) časti 3 prílohy.
3.
Pri stanovení zásad a postupov uvedených v článku 2 členské štáty:
–
udelia príslušným orgánom spoločností podieľajúcich sa na zlúčení alebo splynutí právo, aby sa bez akékoľvek predchádzajúceho rokovania rozhodli bezprostredne používať a dodržiavať odo dňa zápisu štandardné pravidlá uvedené v odseku 2 písm. h), ktoré sú stanovené na základe práva toho členského štátu, v ktorom má mať sídlo spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia,
–
udelia osobitnému vyjednávaciemu orgánuprávo, aby dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov, ktorí zastupujú najmenej dve tretiny zamestnancov, v rámci ktorej sa zohľadnia aj hlasy tách členov, ktoré zastupujú zamestnancov v najmenej dvoch rôznych členských štátoch, rozhodol o tom, že sa rokovania vôbec nezačnú alebo že sa už začaté rokovania ukončia a uplatní sa pravidlo o účasti zamestnancov na spolurozhodovaní, ktoré platí v tom členskom štáte, v ktorom bude mať sídlo spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia,
–
v prípade, ak po predchádzajúcich rokovaniach platia štandardné pravidlá a bez toho, aby boli tieto pravidlá dotknuté, môžu obmedziť účasť zamestnancov v správnom orgáne spoločnosti, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia.
Ak však v správnom alebo dozornom orgáne aspoň jednej spoločnosti, ktorá sa podieľala na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí, tvorili zástupcovia zamestnancov aspoň jednu tretinu, potom výsledkom tohto zníženia počtu nesmie byť nižší počet zástupcov zamestnancov v správnom orgáne ako je jedna tretina.
4.
Rozšírenie práv účasti zamestnancov na spolurozhodovaní spoločnosti, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia zamestnaných v inom členskom štáte uvedené v druhej zarážke ods. 2 nezaväzuje členské štáty, ktoré rozhodli o takomto rozšírení, aby zohľadňovali počet týchto zamestnancov pri výpočte prahovej hodnoty počtu zamestnancov, pri ktorej prekročení vzniká právo účasti na spolurozhodovaní podľa vnútroštátneho práva daného štátu.
5.
V prípade, ak má najmenej jedna zo spoločností, ktoré sa podieľajú na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí zavedený systém účasti zamestnancov na spolurozhodovaní a toto pravidlo sa podľa odseku 2 uplatní na spoločnosť, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, musí mať táto spoločnosť takú právnu formu, ktorá umožňuje uplatňovanie práva účasti na spolurozhodovaní.
6.
Ak sa v spoločnosti, ktorá je výsledkom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia, uplatňuje mechanizmus účasti zamestnancov na spolurozhodovaní, táto spoločnosť musí prijať opatrenie na zabezpečenie ochrany práva účasti zamestnancov na spolurozhodovaní pre prípady následných vnútroštátnych zlúčení alebo splynutí počas troch rokov po dni, v ktorom nadobudne účinnosť toto cezhraničné zlúčenie alebo splynutie, a to s pomocou uplatnenia rovnakých pravidiel, ako sú pravidlá obsiahnuté v tomto článku.
Článok 15
Päť rokov po dni uvedenom v článku 16 ods. 1 preskúma Komisia túto smernicu na základe skúseností pri jej uplatňovaní a v prípade potreby navrhne jej revíziu.
Článok
16
Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do
najneskôr do ...
*
24 mesiacov po dni nadobudnutia účinnosti tejto smernice.
.
Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu.
Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok
17
Táto smernica je určená členským štátom.
V ..., dňa
Za Európsky parlament Za Radu
predseda
predseda
