KONEČNÉ ZNENIE
A6-0149/2007
18.4.2007
SPRÁVA
o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti
(2006/2292(INI))
Výbor pre medzinárodný obchod
Spravodajca:
Daniel Caspary
PE 384.280v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA..............................................................
Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci Error!
Bookmark not defined.
POSTUP......................................................................................
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti
( 2006/2292(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu s sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia – príspevok k stratégii rastu a zamestnanosti ( KOM(2006)0567 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Globálna Európa – Európske nástroje na ochranu obchodu v meniacom sa globálnom hospodárstve – Zelená kniha na verejnú konzultáciu ( KOM(2006)0763 ),
– so zreteľom na uznesenie z 28. septembra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch EÚ s Indiou
Prijaté texty, P6_TA(2006) 388. ,
– so zreteľom na uznesenie z 25. októbra 2006 o výročnej správe Komisie pre Európsky parlament o antidumpingových, antisubvenčných a ochranných opatreniach tretích krajín voči Spoločenstvu (2004)
Prijaté texty, P6_TA(2006) 450. ,
– so zreteľom na uznesenie zo 4. apríla 2006 o hodnotení rokovaní z Dauhy po ministerskej konferencii Svetovej obchodnej organizácie v Hongkongu
Ú. v.
C 293E, 2.
12.
2006, s.
155. ,
– so zreteľom na uznesenie z 12. októbra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch medzi Európskou úniou a združením Mercosur s ohľadom na uzavretie medziregionálnej dohody o pridružení
Prijaté texty, P6_TA(2006) 419. ,
– so zreteľom na uznesenie z 1. júna 2006 o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA
Ú. v.
C 298E, 8.
12.
2006, s.
235. ,
– so zreteľom na uznesenie z 13. októbra 2005 o vyhliadkach na obchodné vzťahy medzi EÚ a Čínou
Ú. v.
EÚ C 233E, 28.9.2006, s.
103. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. septembra 2005 o textile a odevoch po roku 2005
Ú. v.
EÚ C 193E, 17.8.2006, s.
110. ,
– so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k oznámeniu Komisie pod názvom Hospodárske reformy a konkurencieschopnosť: kľúčové závery zo Správy o európskej konkurencieschopnosti z roku 2006 ( SEK(2006)1467 ),
– so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 23. a 24. marca 2006
Dokument Rady 7775/1/06. ,
– so zreteľom na uznesenie z 15. marca 2006 o príspevku na zasadanie Európskej rady na jar 2006 v súvislosti s lisabonskou stratégiou
Ú. v.
EÚ C 291E, 30.11.2006, s.
321 ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie EÚ – Čína: bližšie partnerstvo, viac zodpovednosti a pripojený pracovný dokument Bližšie partnerstvo, viac zodpovednosti – strategický dokument o obchode a investovaní medzi EÚ a Čínou: Hospodárska súťaž a partnerstvo ( KOM(2006)0631 a 0632),
– so zreteľom na deklaráciu prijatú konsenzom 2. decembra 2006 v súvislosti s výročným zasadnutím parlamentnej konferencie Svetovej obchodnej organizácie (WTO),
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A6-0149/2007 ),
A. keďže obchodná politika môže rozhodne prispieť k oživeniu rastu a vytvoreniu pracovných miest v súlade s cieľmi obnoveného lisabonského programu,
B. keďže EÚ musí prijať primeranú stratégiu s cieľom úspešne čeliť výzvam globalizácie a konfrontovať zvýšenú hospodársku súťaž zo strany hlavných rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstiev a zároveň zachovať európsky model hospodárskej, regionálnej a sociálnej kohézie,
C. keďže súlad medzi vnútornými a vonkajšími stránkami obnovenej lisabonskej agendy je nevyhnutný pre úspech tejto iniciatívy,
D. keďže domáce štrukturálne reformy zohrávajú významnú úlohu v zlepšovaní vnútornej i vonkajšej konkurencieschopnosti podnikov EÚ,
E. keďže pozastavenie rozvojového programu z Dauhy (DDA) 24. júla 2006 po takmer piatich rokoch rokovaní vytvorilo novú situáciu, v ktorej musí EÚ dočasne upraviť priority a nástroje svojej obchodnej politiky pri zachovaní multilaterálnych vzťahov ako svojej hlavnej priority v oblasti obchodnej politiky,
F. keďže EÚ by mala využívať všetky ostatné dostupné nástroje spôsobom, ktorý je v súlade s jej obchodnou politikou,
G. keďže EÚ je už v súčasnosti jedným z najotvorenejších hospodárstiev sveta,
H. keďže integrovaný charakter spoločnej obchodnej politiky je pre EÚ dôležitou výhodou a umožňuje jej hrať hlavnú úlohu v medzinárodnom obchodnom systéme,
I. keďže protekcionizmus umelo chráni neúčinné hospodárske odvetvia pred medzinárodnou súťažou, odvádza zdroje produktívnejším sektorom, zvyšuje ceny a nakoniec vedie k nezamestnanosti,
J. keďže verejnosť sa často vyjadruje proti rozvratnému vplyvu, ktorý má otvorenie obchodu na určité regióny a hospodárske odvetvia, pričom jeho pozitívne účinky na modernizáciu, konkurencieschopnosť a zamestnanosť sa často prehliadajú,
K. keďže rôzne druhy netarifných bariér vo zvýšenej miere bránia prístupu na trh (NTB),
L. keďže vysoké tarify stále predstavujú podstatnú prekážku obchodu, predovšetkým vo vzťahoch s hlavnými rýchlo sa rozvíjajúcimi krajinami,
M. keďže multilaterálny obchodný systém zosobnený vo WTO je stále najúčinnejším rámcom na dosiahnutie nestranného a spravodlivého obchodu na celosvetovej úrovni vytvorením primeraných právnych predpisov a zabezpečením ich dodržiavania,
N. keďže EÚ sa zasadzuje za úspech rozvojového programu z Dauhy a svoju ochotu prejavila prostredníctvom viacerých významných ponúk vo všetkých oblastiach rokovaní,
O. keďže je potrebné za istých podmienok opätovne zvážiť závery bilaterálnych a regionálnych dohôd o voľnom obchode (FTA), berúc však do úvahy, že prehnané rozšírenie takýchto dohôd by mohlo pôsobiť proti posilneniu multilaterálneho systému, ktorý EÚ podporuje,
P. keďže je dôležité nájsť správnu rovnováhu medzi multilaterálnymi, bilaterálnymi a plurilaterálnymi dohodami;
Q. keďže je potrebné, aby bola EÚ pripravená brániť sa, ak to bude potrebné, proti porušovaniu dohodnutých právnych predpisov prostredníctvom použitia mechanizmov riešenia sporov a proti nečestným obchodným postupom prostredníctvom uplatnenia účinných a zákonných opatrení v oblasti ochrany obchodu, ktoré poškodeným odvetviam poskytujú okamžitú pomoc,
R. keďže bez zmysluplnej účasti Parlamentu nie je možné viesť skutočnú obchodnú politiku,
S. keďže je dôležité, aby Parlament mal včas prístup k textom rôznych rokovacích mandátov poskytnutých Komisii;
Európska únia vo svetovej hospodárskej súťaži
1. domnieva sa, že obchodná politika je neoddeliteľnou súčasťou každej stratégie zameranej na podporu rastu a tvorbu pracovných miest prostredníctvom zvýšenia konkurencieschopnosti Európy; víta preto vyššie uvedené oznámenie Komisie s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia – príspevok k stratégii rastu a zamestnanosti;
2. domnieva sa, že rozvoj obchodu nie je cieľom samým osebe, ale musí byť hodnotený v závislosti od svojho vplyvu na hospodársky rast, zamestnanosť a trvalo udržateľný rozvoj; pripomína, že analýza európskej hospodárskej konkurencieschopnosti by sa namiesto toho, aby sa zameriavala iba na čísla obchodných ukazovateľov, mala zamerať i na podiel európskych výrobcov na celkovej svetovej produkcii a na trendy v zamestnanosti;
3. považuje vyššiu mieru vonkajšej konkurencieschopnosti za životne dôležitú na dosiahnutie lisabonských cieľov v oblasti rastu a zamestnanosti a na podporu trvalo udržateľného rozvoja na celom svete; domnieva sa, že EÚ pri uskutočňovaní vonkajších opatrení musí podporovať reformy a medzinárodnú spoluprácu v hospodárskej sfére s cieľom vytvoriť priaznivé podnikateľské prostredie; má v úmysle na tento účel pracovať na väčšej konzistentnosti a kompatibilite vo svojich makroekonomických politikách, lepšej menovej a finančnej bezpečnosti, spolupráci v daňových veciach a odstránení nespravodlivej daňovej konkurencie;
4. považuje za potrebné, po prvé, realizovať menovú politiku založenú na cenovej stabilite, aby bolo možné financovať technologický pokrok a pomáhať malým a stredným podnikom tým, že sa im umožní vstup na trhy mimo oblasť eurozóny; po druhé, vytvoriť daňové systémy priaznivé pre podnikanie, ktoré pravdepodobne zvýšia počet nových podnikov a na tento účel znížiť dane, ktoré oslabujú efektívnosť a sťažujú vytváranie pracovných miest, najmä pre osobitné sociálne skupiny, ako ženy, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí; a po tretie, zvýšiť konkurenciu, ktorá existuje na vnútornom trhu, berúc do úvahy, že čím bude konkurencia v rámci EÚ tvrdšia, tým schopnejšie budú podniky zo sídlom v EÚ konkurovať mimo EÚ;
5. je presvedčený, že sociálny model, ktorý je naďalej súčasťou základov európskych priemyselných vzťahov, umožnil EÚ dosiahnuť vysokú úroveň globálnej konkurencieschopnosti voči svojim hlavným konkurentom; domnieva sa, že najväčšou výzvou pre EÚ je udržať fungovanie tohto modelu napriek jestvujúcim tlakom na globálnych trhoch so stále sa zvyšujúcou konkurenciou a znižovať sociálne a environmentálne náklady výroby;
6. je presvedčený, že výhody otvoreného obchodného systému prevyšujú jeho prípadný rušivý vplyv; domnieva sa preto, že je potrebné, aby sa EÚ naďalej snažila o dokončenie jednotného trhu, ďalej podporovala vyššiu mieru celosvetovej liberalizácie a voľný a čestný obchod a odolala protekcionizmu;
7. domnieva sa, že výhody liberalizácie pripadnú z veľkej časti tým krajinám, ktoré odstránia colné a netarifné bariéry a otvoria svoje trhy; domnieva sa preto, že schopnosť EÚ zvýšiť svoju konkurencieschopnosť závisí od toho, či vyrieši všetky bariéry obchodu na celosvetovej úrovni, zabezpečí dokončenie jednotného trhu a otvorí svoj trh tretím krajinám;
8. súhlasí so stratégiou Komisie pozitívne ovplyvňovať proces globalizácie a riadiť riziká;
9. vyjadruje poľutovanie nad tým, že občania EÚ stotožňujú globalizáciu s klesajúcou európskou produkciou a stratami pracovných miest; poukazuje na potrebu toho, aby EÚ prijala vhodnú stratégiu na zavedenie potrebných reforiem, ktoré by umožnili EÚ využiť globalizáciu, a tak významne zvýšili produkciu i zamestnanosť;
10. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby európskych občanov lepšie informovali o všetkých stránkach globalizácie a konkrétnych výhodách plynúcich zo zapojenia EÚ do medzinárodného obchodného systému;
11. domnieva sa, že koncepcie na ktorých stojí celoživotné vzdelávanie sú užitočnými nástrojmi, ale nepostačujú ako odpoveď na očakávané zmeny celosvetových výrobných štruktúr; žiada, aby plnenie novej globálnej stratégie EÚ v oblasti konkurencieschopnosti záviselo od pokroku v realizácii lisabonskej agendy, ktorá sa musí preorientovať tak, aby lepšie riešila legitímne obavy európskych občanov z toho, či sú schopní prispôsobiť sa zmene,
12. domnieva sa, že väčšia konkurencia by mala EÚ primäť k tomu, aby znásobila svoje úsilie v oblasti vzdelávania a výskumu a vývoja, aby si zachovala svoju pozíciu na svetových trhoch s inovatívnymi výrobkami a náročnými službami a aby zlepšila svoju pozíciu vytvorením nových komparatívnych výhod;
13. domnieva sa, že je nevyhnutné podporovať hladkú integráciu vysoko inovatívnych európskych technologických podnikov do celosvetového obchodného prostredia;
14. zdôrazňuje strategickú potrebu, aby si EÚ napriek vonkajším konkurenčným tlakom zachovala dostatočne širokú a rôznorodú priemyselnú základňu; domnieva sa preto, že otvorenie obchodu by malo byť sprevádzané pevnými priemyselnými politikami na európskej i národnej úrovni;
15. trvá na tom, že nosným pilierom hospodárskeho úspechu EÚ je činnosť jej MSP, ktoré budú pomocou lepšieho prístupu k možnostiam výskumu a vývoja schopné zaručiť výrobu kvalitného tovaru na hornom konci reťazca hodnoty;
16. pripomína, že EÚ je už v súčasnosti jedným z najotvorenejších hospodárstiev sveta a že výrazne prispela k významnému rozšíreniu celosvetového obchodu za posledných päťdesiat rokov a mala z neho prospech;
17. domnieva sa však, že výkonnosť EÚ vo vzťahu k už rozvinutým a rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvam negatívne ovplyvňuje chýbajúca reciprocita v podmienkach prístupu na trh, nedostatočná úroveň dodržiavania dohodnutých obchodných pravidiel a šírenie nečestných obchodných praktík;
18. berie do úvahy, že mnohé krajiny vo svete, vrátane hlavných rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomík, uplatňujú na vývoz EÚ vysoké tarify a netarifné bariéry; domnieva sa, že odstránenie alebo podstatné zníženie týchto bariér by malo byť jednou z hlavných priorít obchodnej politiky EÚ;
19. súhlasí s Komisiou, že svetový obchodný systém už nie je výhradnou doménou krajín OECD; odporúča však, aby krajiny ako Mexiko boli zaradené do zoznamu krajín, ktoré Komisia považuje za rýchlo sa rozvíjajúce; pripomína, že rozvíjajúce sa krajiny ako Čína, Brazília, Rusko, India a Mexiko už predstavujú viac než 18 % celosvetových obchodných tokov;
20. žiada, aby vonkajšie politiky EÚ zabezpečili spravodlivý hospodársky rozvoj medzi partnerskými krajinami, bojovali proti sociálnemu dumpingu a presadzovali dodržiavanie sociálnych právnych predpisov a ustanovení o slušných pracovných normách navrhnutých Medzinárodnou organizáciou práce, zaručili slušný príjem pre pracovníkov a ich rodiny, právo na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a právo na sociálne zabezpečenie a odborové slobody;
21. berie na vedomie záujem, ktorý EÚ prejavuje pri presadzovaní a zintenzívňovaní bilaterálnych rokovaní so svojimi hlavnými obchodnými partnermi za predpokladu, že to neohrozí environmentálne a zdravotné normy EÚ a že sa zohľadní Dohovor UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho vyjadrenia z 20. októbra 2005;
Svetová obchodná organizácia
22. domnieva sa, že multilaterálny obchodný systém zosobnený v Svetovej obchodnej organizácii je ešte stále tým najúčinnejším rámcom na dosiahnutie voľného obchodu na svetovej úrovni; domnieva sa však, že systém WTO by sa mal do istej miery reformovať, aby sa zvýšila jeho transparentnosť a efektívnosť, víta obnovenie formálnych rokovaní o rozvojovom programe z Dauhy a opakuje svoju silnú podporu úspešnému uzavretiu týchto rokovaní;
23. domnieva sa, že pre európske spoločnosti je rozhodujúce dosiahnuť ambiciózny a vyvážený výsledok rokovaní o rozvojovom programe z Dauhy a vyjednávači EÚ by ho mali považovať za prioritu;
24. konštatuje, že rokovania z Dauhy sú rokovaniami o rozvoji, a že preto nový obchodný program EÚ musí odrážať rozvojové ciele;
25. považuje zmysluplnú reformu inštitucionálnej štruktúry a rozhodovacieho procesu WTO za zásadnú, ak má nastať zlepšenie v jej činnosti a ak sa úlohy spojené so stále rastúcim počtom členov majú splniť; vyzýva Komisiu, aby aktívne prispela ku globálnej úvahe na túto tému a prišla s konštruktívnymi návrhmi;
26. domnieva sa, že ak má EÚ presadzovať základné multilaterálne pravidlá politiky hospodárskej súťaže a ak sa má medzinárodná spolupráca v tejto oblasti posilniť, trhy by sa mohli stať otvorenejšími, vyváženejšími a efektívnejšími;
Bilaterálne a regionálne dohody o voľnom obchode
27. zdôrazňuje, že WTO je najvhodnejším fórom na zabezpečenie spravodlivého rozdelenia výhod, ktoré prináša rastúca globalizácia; domnieva sa preto, že dosiahnutie ambiciózneho výsledku rokovaní z Dauhy orientovaného na rozvoj, musí byť hlavnou prioritou EÚ; považuje bilaterálne a regionálne dohody o voľnom obchode za nie celkom optimálne riešenie; pripomína, že tieto dohody spôsobujú presmerovanie obchodu, často sú nevyvážené, prispievajú k diskriminácii v medzinárodných obchodných vzťahoch a majú sklon k znižovaniu úrovne zaangažovanosti zúčastnených krajín vo WTO;
28. domnieva sa, že nové bilaterálne alebo regionálne iniciatívy týkajúce sa voľného obchodu by sa mali spustiť len v prípade, že je nevyhnutné zlepšiť konkurenčnú pozíciu vývozcov EÚ na kľúčových zahraničných trhoch predovšetkým v prípadoch, v ktorých veľké obchodné mocnosti už takú dohodu uzavreli alebo sú v procese vyjednávania s danými krajinami alebo regiónmi; požaduje od Komisie úplnú transparentnosť pokiaľ ide o kritériá uplatňované pri výbere nových partnerov v dohodách o voľnom obchode a trvá na tom, že je nutné vykonať komplexné hodnotenia hospodárstva a udržateľného dosahu zapojením všetkých zainteresovaných subjektov a že ich výsledky sa musia zverejniť;
29. domnieva sa, že je potrebné, aby nové dohody EÚ o voľnom obchode boli v súlade s WTO, úplné, ambiciózne, aby viedli k skutočne obojstrannému prístupu na trh a okrem toho zaistili ďalekosiahlu liberalizáciu služieb a investícií nad rámec súčasných multilaterálnych dohôd a tých očakávaných dohôd, ktorých základom bude úspešné uzavretie rozvojového programu z Dauhy;
30. domnieva sa, že pri rokovaniach o dohodách o voľnom obchode musí Komisia zohľadniť riziká vylúčenia najmenších a najslabších obchodných partnerov z prínosov z medzinárodného obchodu, a preto trvá na tom, že ich záujmy sa musia zohľadňovať počas celého procesu rokovaní;
31. vyzýva Radu, aby pri formulovaní mandátov na rokovania o dohodách o voľnom obchode alebo dohodách o pridružení rozlišovala medzi krajinami s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom a rozvojovými krajinami a aby zabezpečila, že v rokovaniach s rozvojovými krajinami preváži orientácia na ich rozvojové potreby,
32. je presvedčený, že všetky budúce dohody o voľnom obchode musia byť modernej povahy a musia obsahovať normy, ktoré sú súčasťou základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce;
33. požaduje, aby všetky nové dohody EÚ o voľnom obchode zahŕňali mechanizmus, ktorý jej umožní úplné alebo čiastočné prerušenie ich uplatňovania ak existuje dôkaz, že druhá strana neplní svoje záväzky vyplývajúce z takejto dohody; domnieva sa, že Komisia by mala schváliť uvedenie týchto mechanizmov do činnosti vždy, keď ju k tomu prostredníctvom uznesenia vyzve Parlament;
34. vyzýva Komisiu, aby s podobne zmýšľajúcimi členmi WTO rokovala o spoločných základných ustanoveniach dohôd o voľnom obchode týkajúcich sa napríklad preferenčných pravidiel pôvodu s cieľom dosiahnuť väčší súlad medzi týmito dohodami a zjednodušiť ich používanie v prospech hospodárskych subjektov;
Plurilaterálne /sektorové rokovania
35. vyzýva Komisiu a Radu, aby v niektorých prípadoch tiež zvážili možnosť plurilaterálnych/sektorových rokovaní, podľa vzoru dohody o civilnom letectve, dohody o vládnom obstarávaní a dohody o informačných technológiách;
Všeobecný prístup k obchodným rokovaniam
36. nalieha, aby akékoľvek ústupky EÚ urobené voči svojim rokovacím partnerom, okrem prípadov jasne opodstatnených dôvodmi, ktoré sa týkajú rozvoja, zodpovedali ústupkom dotknutých krajín;
37. upozorňuje na strategickú dôležitosť a multifunkčnú povahu poľnohospodárstva v EÚ; zdôrazňuje, že poľnohospodárstvo by nemalo byť jedinou oblasťou, v ktorej EÚ počas obchodných rokovaní urobí ústupky, a že obchodná politika musí naďalej dodržiavať základné prístupy určené v priebehu niekoľkých postupných reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky;
38. pripomína, že ako najväčší jednotný svetový trh tovarov a služieb, je EÚ pre vývozcov na celom svete veľmi príťažlivá; poukazuje na značný pákový efekt, ktorý má táto skutočnosť na vyjednávačov EÚ tak v multilaterálnom, ako aj v bilaterálnom a regionálnom rámci;
39. domnieva sa, že plnenie politík v oblasti spravodlivého obchodu zo strany EÚ a všetkých jej obchodných partnerov bude postupne musieť klásť väčší dôraz na medzinárodné uznávanie minimálnych environmentálnych štandardov, ktoré vytvárajú rovnaké podmienky pre všetkých partnerov,
40. varuje pred nebezpečenstvom preťaženia obchodných rokovaní na multilaterálnej, bilaterálnej alebo regionálnej úrovni otázkami, ktoré priamo nesúvisia s medzinárodným obchodom a ktoré by sa dali účinnejšie riešiť v iných rámcoch;
Transatlantické vzťahy
41. odkazuje na svoje vyššie uvedené uznesenie o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA a opakuje svoju výzvu na novú dohodu o partnerstve medzi EÚ a USA zameranú na odstránenie alebo výrazné zníženie všetkých zostávajúcich bariér obchodu a investícií s osobitným zameraním na spoluprácu v regulačnej oblasti; domnieva sa, že takáto dohoda by priniesla významné výhody obom hospodárstvam; víta zaradenie tejto dôležitej otázky medzi priority nemeckého predsedníctva Rady;
42. posilnenie transatlantických hospodárskych vzťahov musí byť založené na dodržiavaní environmentálnych pravidiel a pravidiel verejného zdravia EÚ, a nesmie obmedzovať nezávislosť jej politiky hospodárskej súťaže a jej pravidlá ochrany verejných služieb a kultúrnej rozmanitosti;
43. odporúča zhromažďovať spoľahlivé údaje s cieľom dokázať, že integrácia hospodárskych trhov EÚ a USA je veľmi významná pre mexické a kanadské hospodárstvo a spoločnosť; upozorňuje na skutočnosť, že priame zahraničné investície v Mexiku sú často realizované cez pobočky európskych spoločností operujúce z USA, čo vysvetľuje, prečo sa tieto operácie neodrážajú v údajoch o EÚ a Mexiku;
Čína
44. odkazuje na svoje vyššie uvedené uznesenie o vyhliadkach obchodných vzťahov medzi EÚ a Čínou; považuje Čínu za jasný príklad pozitívneho vplyvu liberalizácie obchodu a aktívnej účasti na celosvetových a konkurenčných trhoch na hospodársky rast a blahobyt; uvedomuje si významné spoločenské a environmentálne výzvy, ktorým táto krajina čelí; trvá na tom, že Čína by mala dodržiavať všetky záväzky plynúce z členstva vo WTO, ako je ochrana práv duševného vlastníctva; víta vyššie uvedené oznámenie Komisie a pracovný dokument o EÚ a Číne a podporuje jej snahu o vymedzenie vhodnej stratégie pre všetky aspekty vzťahov medzi EÚ a Čínou;
45. domnieva sa, že rozvoj hospodárskych a obchodných vzťahov s Čínou musí prebiehať v súlade s politickým dialógom, ktorý by zahŕňal zodpovednosť oboch partnerov v environmentálnej a sociálnej oblasti; zdôrazňuje, že hospodárske a obchodné vzťahy medzi EÚ a Čínou musia byť založené na rešpektovaní nestranných a spravodlivých obchodných pravidiel a uplatňovaní pravidiel WTO;
46. domnieva sa, že neadekvátna ochrana práv duševného vlastníctva predstavuje jednu z najväčších výziev, ktorým bude EÚ vo svojich bilaterálnych vzťahoch s čínskymi orgánmi čeliť; vyzýva preto Komisiu, aby zintenzívnila svoju snahu presvedčiť Čínu, aby v plnej miere rešpektovala dohodu TRIP a zlepšila vymáhanie rozsudkov vynesených súdmi;
Otázky regulácie
47. zdôrazňuje rastúci význam otázok regulácie v medzinárodnom obchode; žiada väčší súlad medzi právnymi predpismi a postupmi EÚ a predpismi a pravidlami našich hlavných obchodných partnerov; zdôrazňuje, že by to nemalo spôsobiť pokles harmonizácie noriem a nariadení, čo by oslabilo dôveru občanov pokiaľ ide o zdravie, bezpečnosť a životné prostredie; zdôrazňuje, že by sa skôr mala zvýšiť snaha o zabezpečenie toho, aby boli uznané a presadzované hlavnými obchodnými partnermi EÚ;
48. žiada Komisiu, aby systematicky hodnotila vplyv vnútorných politík a nariadení EÚ na svetovú konkurencieschopnosť a aby vo svojich návrhoch uprednostnila politiky a regulačné možnosti s pravdepodobne najmenším negatívnym vplyvom na konkurenčnú pozíciu podnikov EÚ v rámci Európy aj mimo nej;
49. v kontexte WTO a bilaterálnych dohôd o voľnom obchode zdôrazňuje význam urýchleného odstraňovania netarifných obchodných bariér a harmonizácie technických pravidiel, najmä uplatnením zásady vzájomného uznávania;
50. domnieva sa, že vytvorenie svetových pravidiel a noriem je najúčinnejším spôsobom, ako zabrániť regulačným rozdielom spôsobujúcim vznik prekážok v obchode; nabáda Komisiu k aktívnej účasti na práci všetkých príslušných medzinárodných úradov a orgánov, ktoré určujú normy;
51. podporuje plurilaterálnu a bilaterálnu regulačnú spoluprácu s kľúčovými partnerskými krajinami, pokiaľ nevedie k neprípustnej diskriminácii ostatných krajín, ani neumožňuje daným partnerským krajinám neprimerane zasahovať do vnútorného rozhodovacieho procesu EÚ;
Ochrana práv duševného vlastníctva
52. vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojich snahách v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, berie na vedomie, že rešpektovanie patentov a ochrany práv duševného vlastníctva je súčasťou vonkajšej konkurencieschopnosti Európskej únie, a domnieva sa, že EÚ by mala v tomto smere zaujať rozhodnejší postoj k tretím krajinám;
53. zdôrazňuje, že falšovanie a pirátstvo vedú k strate pracovných miest, oslabujú inováciu a znižujú vládam daňové príjmy; zdôrazňuje, že adekvátna ochrana práv duševného vlastníctva a ich účinné presadzovanie sú základom celosvetového hospodárstva;
54. považuje primeranú ochranu práv duševného vlastníctva zo strany hlavných obchodných partnerov EÚ za nevyhnutnú požiadavku pokiaľ ide o ochranu a posilnenie jej vonkajšej konkurencieschopnosti;
55. víta odhodlanie Komisie posilniť ustanovenia o právach duševného vlastníctva v medzinárodných obchodných dohodách a presadzovanie jestvujúcich záväzkov;
56. trvá na tom, aby hlavní obchodní partneri EÚ ako Čína a Rusko presadzovali práva duševného vlastníctva v súlade so záväzkami v rámci WTO/TRIPS;
57. zdôrazňuje, že európska politika v oblasti práv duševného vlastníctva voči rozvojovým krajinám a krajinám so stredne vysokými príjmami by nemala prekračovať záväzky dohody TRIP, ale mala by vyzývať na využívanie možností dohody TRIP;
58. domnieva sa, že dodržiavanie pravidiel týkajúcich sa ochrany práv duševného vlastníctva a dôkazy o ich účinnom presadzovaní prostredníctvom vhodných právnych a administratívnych prostriedkov by malo byť nevyhnutnou podmienkou pre pristúpenie k WTO;
59. vyzýva Radu, aby schválila návrh nariadenia o označovaní krajiny pôvodu určitých výrobkov dovážaných z tretích krajín zo 16. decembra 2005, ako ho podporil Parlament vo svojom uznesení zo 6. júla 2006 o označovaní pôvodu
Prijaté texty , P6_TA(2006)0325 . ;
Stratégia prístupu na trh
60. víta rozhodnutie Komisie revidovať svoju stratégiu prístupu na trh a očakáva prijatie jej oznámenia na túto tému v roku 2007; vyzýva Komisiu, aby Parlament do tejto iniciatívy naďalej úzko zapájala;
61. trvá na potrebe osobitne sa zamerať na netarifné bariéry, ktoré sa spolu s postupným znižovaním alebo odstraňovaním ciel stávajú hlavnou prekážkou medzinárodného obchodu; upozorňuje na veľkú rôznorodosť, technickú zložitosť a politickú citlivosť netarifných bariér, ktoré z nich robia ťažko riešiteľný problém a vyzýva Komisiu, aby tejto náročnej úlohe venovala dostatočné množstvo prostriedkov;
62. upozorňuje na vážne riziko toho, že sa bezpečnostné opatrenia môžu stať hlavnými netarifnými bariérami 21. storočia; vyzýva všetky krajiny, aby svoje legitímne bezpečnostné obavy riešili opatreniami, ktoré obmedzujú obchod v najmenšej možnej miere, a aby vzájomne v snahe o dosiahnutie tohto cieľa multilaterálne, plurilaterálne či bilaterálne spolupracovali;
63. vyzýva delegácie Komisie, veľvyslanectvá a agentúry na podporu obchodu členských štátov, obchodné komory a všetky ostatné verejné a súkromné organizácie reprezentujúce európske hospodárske záujmy v zahraničí, aby lepšie koordinovali svoje kroky na podporu tovarov a služieb EÚ, otvorenie trhov a zvýšenie investičných tokov;
Služby
64. pripomína rastúci podiel služieb na produkcii celosvetového hospodárstva a na HDP EÚ; upozorňuje na vysokú úroveň vonkajšej konkurencieschopnosti európskych poskytovateľov služieb; vyzýva Komisiu, aby sa vo všetkých obchodných rokovaniach snažila o dosiahnutie postupnej a recipročnej liberalizácie služieb, a aby viedla politiku zvýšenej štandardizácie, transparentnosti a predvídateľnosti pravidiel a nariadení, ktoré sa týkajú tohto sektora tak, aby vysoko konkurenčný sektor služieb v Európe mohol voľnejšie pôsobiť v tretích krajinách; poznamenáva však, že by to nemalo viesť k ponukám ani žiadostiam v oblasti verejných služieb;
65. domnieva sa, že by sa malo rozlišovať medzi komerčnými a verejnými službami; zdôrazňuje potrebu udržať verejné služby mimo všetkých rokovaní, predovšetkým v prípade verejných služieb, ktoré sa týkajú základných ľudských potrieb a poskytujú prístup k základným verejným statkom ako zdravie, vzdelanie, pitná voda a energia, a tých, ktoré hrajú dôležitú úlohu pri ochrane kultúrnej rozmanitosti, ako audiovizuálne služby;
66. trvá na nutnosti zabezpečiť, aby si naši partneri z najmenej rozvinutých krajín zachovali politický priestor na to, aby boli schopní regulovať služby, ktoré sú dôležité pre ich rozvoj;
67. tvrdí, že EÚ musí presadzovať šírenie a uznávanie medzinárodných účtovných a audítorských noriem a postupov na zaistenie toho, aby sa trhy stali stabilnejšími a transparentnejšími a aby účastníci trhu boli schopní profitovať z väčšej istoty a aby boli lepšie informovaní pokiaľ ide o ich aktivity mimo EÚ;
68. tvrdí najmä, že na zvýšenie svojej vonkajšej konkurencieschopnosti musí EÚ v rámci svojej obchodnej politiky takisto prijať opatrenia na posilnenie bezpečnosti elektronických transakcií a obchodu a zlepšiť ochranu údajov;
69. domnieva sa, že otvorenie trhu s finančnými službami a uľahčenie pohybu kapitálu musia ísť ruku v ruke s vyššou transparentnosťou a zlepšeniami v opatreniach na boj proti praniu špinavých peňazí, finančnej podpore terorizmu a daňovým podvodom, najmä pokiaľ ide o finančné centrá daňových rajov;
Suroviny a energia
70. domnieva sa, že suroviny, a najmä energetické zdroje, si v novom obchodnom programe EÚ zaslúžia osobitnú pozornosť;
71. domnieva sa, že z hľadiska potreby boja proti klimatickým zmenám aj prostredníctvom udržateľnejších modelov obchodovania je prístup k energii a zdrojom a ich využívanie vecou stanovenia multilaterálnych pravidiel, ktoré nesmú byť ohrozené bilaterálnymi obchodnými dohodami, ktoré súťažia o najvýhodnejšie podmienky prístupu;
Vládne obstarávanie
72. domnieva sa, že vysoký stupeň otvorenosti trhov verejného obstarávania EÚ na všetkých úrovniach vlády nezodpovedá primeranému prístupu európskych dodávateľov, najmä malých a stredných podnikov, k zahraničným trhom verejného obstarávania na tovary, služby a stavebné zmluvy a že Komisia by mala pracovať na recipročnom prístupe vo vzťahu k rozvinutým a rýchlo sa rozvíjajúcim krajinám v tomto dôležitom hospodárskom sektore, súhlasí s tým, že s cieľom presadzovať reciprocitu sa môže výnimočne zvážiť zavedenie cielených obmedzení na prístup k častiam trhu verejného obstarávania EÚ, je však prísne proti akýmkoľvek pokusom o uzavretie tohto trhu z protekcionistických dôvodov;
73. vyzýva Komisiu, aby v rámci prebiehajúcich rokovaní o dohode WTO o vládnom obstarávaní zabezpečila zmysluplné záväzky zo strany ostatných strán tejto dohody;
74. zdôrazňuje však potrebu vyššej úrovne transparentnosti a žiada, aby Komisia nemala prehnané požiadavky v oblasti verejného obstarávania, predovšetkým v oblasti verejných služieb, ak to spôsobuje ťažkosti najmenej rozvinutým partnerom;
75. berie na vedomie iniciatívu niektorých členských štátov týkajúcu sa nastolenia rovnováhy v dohode o verejnom obstarávaní v prospech malých a stredných podnikov; odporúča preto Komisii a Rade, aby pri rokovaniach o dohode o verejnom obstarávaní v rámci WTO, trvala na vsunutí doložky, ktorá umožní, aby EÚ mohla uprednostniť malé a stredné podniky pri vyhlasovaní verejných súťaží, a to podľa modelu doložiek, ktoré už uplatňujú ostatné veľké štáty zúčastňujúce sa na tejto dohode, ako sú Spojené štáty a Japonsko;
76. domnieva sa, že je potrebné, aby verejné obstarávanie bolo súčasťou bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaní iniciovaných Európskou úniou s cieľom otvoriť trhy s verejným obstarávaním vyváženým spôsobom;
Dodržiavanie právnych predpisov
77. zdôrazňuje potrebu zaistiť, aby obchodní partneri EÚ v plnej miere dodržiavali právne predpisy a povinnosti vyplývajúce z ich členstva vo WTO alebo z bilaterálnych či regionálnych dohôd s EÚ; zdôrazňuje zásadný význam mechanizmu WTO na riešenie sporov pre dôveryhodnosť a účinnosť multilaterálneho obchodného systému; nalieha na Komisiu, aby uviedla do činnosti tento mechanizmus vždy, keď nedodržanie zo strany ostatných členov negatívne ovplyvní obchodné záujmy EÚ a v primeranom čase nie je možné nájsť prerokované riešenie;
Nástroje ochrany obchodu
78. domnieva sa, že z ďalšej liberalizácie obchodu vyplýva pre EÚ nevyhnutnosť zachovať si svoju schopnosť ochrany proti nečestným obchodným postupom; považuje preto nástroje ochrany obchodu za neoddeliteľnú súčasť stratégie EÚ pre vonkajšiu konkurencieschopnosť;
79. berie pozorne do úvahy iniciatívu Komisie zúčastniť sa úplného preskúmania nástrojov na ochranu obchodu a začať proces verejnej konzultácie na základe vyššie uvedeného oznámenia Komisie o Zelenej knihe na verejnú konzultáciu;
80. pripomína, že ako sa uvádza v Komisiou vypracovanom zhrnutí štúdie s názvom Hodnotenie nástrojov ES na ochranu obchodu, ktorú vypracovala kancelária Mayer, Brown, Rowe and Maw LLP a ktorá bola predložená v decembri 2005, predmetná štúdia dospela k záveru, že status quo je rozumný i adekvátny na riešenie záujmov všetkých skupín účastníkov a preto podporuje názor, že v súčasnosti neexistuje žiadna viditeľná ani naliehavá potreba revidovať alebo meniť existujúce nástroje Spoločenstva na ochranu obchodu;
81. pripomína, že v súčasnosti prebiehajú rokovania o mnohostranných disciplínach týkajúcich sa nástrojov na ochranu obchodu v rámci rozvojového programu z Dauhy; víta tieto rokovania, ale ľutuje negatívny postoj USA k reformám rámca WTO pre nástroje na ochranu obchodu; domnieva sa, že globálne zvyšovanie využívania nástrojov na ochranu obchodu, najmä rozvinutými priemyselnými krajinami, si vyžaduje nové a prísnejšie pravidlá na úrovni WTO na zabezpečenie pokračovania spravodlivého a voľného svetového obchodu;
82. podporuje myšlienku prispôsobiť tieto nástroje novým skutočnostiam svetového hospodárstva, varuje však pre nebezpečenstvom jednostranného oslabenia EÚ do takej miery, že nebude schopná čeliť nečestným obchodným postupom a v medzinárodnom kontexte poznačenom šírením uvedených postupov a intenzívnym, často nezákonným používaním opatrení na ochranu obchodu zo strany tretích krajín proti dovozu z EÚ;
83. podporuje úsilie Komisie monitorovať uplatňovanie opatrení na ochranu obchodu zo strany tretích krajín proti dovozu z EÚ s cieľom odpovedať na prípadné zneužitie a dotknutým spoločnostiam poskytnúť primeranú pomoc;
Clo
84. zdôrazňuje význam colných pravidiel a postupov pre správne uplatňovanie opatrení obchodnej politiky; domnieva sa, že vo vymedzení a uplatňovaní týchto pravidiel sa musí nájsť primeraná rovnováha medzi účinnou kontrolou a uľahčením obchodných tokov;
85. pripomína, že prílišná zložitosť a záťaž dovozných postupov uplatňovaných v mnohých krajinách sveta so sebou často prináša vysoké transakčné náklady pre vývozcov z EÚ a predstavuje významné bariéry obchodu; podporuje preto snahu Komisie zaoberať sa týmto problémom v rámci multilaterálnych rokovaní rozvojového programu z Dauhy o uľahčení obchodu i prostredníctvom bilaterálnych a regionálnych rokovaní;
86. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby skutočne zvážili myšlienku vytvorenia jednotnej colnej správy EÚ, aby sa dosiahlo účinnejšie uplatňovanie colných pravidiel a postupov v celom colnom priestore EÚ;
Výmenné kurzy
87. poznamenáva, že výmenné kurzy predstavujú významný faktor vo vývoji zahraničného obchodu; vyzýva Komisiu, aby podala konkrétny návrh na opatrenia, ktoré treba prijať v prípade , že výmenné kurzy oslabujú konkurencieschopnosť EÚ a aby zvážila zaradenie takýchto opatrení do nadchádzajúcej revízie nástrojov EÚ na ochranu obchodu;
Inštitucionálne otázky
88. domnieva sa, že na dôveryhodnosť a účinnosť spoločnej obchodnej politiky ako nástroja konkurencieschopnosti EÚ negatívne vplýva nedostatok legitímnosti tejto politiky plynúci z nedostatočného zapojenia Parlamentu;
89. hlboko ľutuje skutočnosť, že dôležité právne predpisy v oblasti obchodu, ako napríklad tie, ktoré sa týkajú nástrojov na ochranu obchodu, zostávajú mimo rozsahu postupu spolurozhodovania a pretrváva neistota v otázke uplatniteľnosti postupu súhlasu na dohody o voľnom obchode; vyzýva členské štáty, aby urýchlene túto neuspokojivú situáciu vyriešili tým, že zrealizujú potrebné inštitucionálne reformy a predovšetkým uplatnia ustanovenia návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu týkajúce sa medzinárodného obchodu;
90. vyzýva Komisiu a Radu, aby ho neustále informovali o nových iniciatívach prijatých v nadväznosti na oznámenie o globálnej Európe a zapájali ho do nich;
o
o o
91. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov, pristupujúcich krajín a kandidátskych krajín.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
V roku 2007 uplynie 50 rokov od podpísania Rímskej zmluvy.
Colná únia a spoločný trh sa počas tohto obdobia stali piliermi európskeho zjednocovania.
Zároveň bola vytvorená aj spoločná obchodná politika.
Zásada voľných a otvorených trhov so spravodlivými podmienkami hospodárskej súťaže odvtedy formovala vnútorné a vonkajšie politiky Únie.
Témy a priority, ktorými sa zaoberá oznámenia Komisie Globálna Európa – svetová konkurencia
KOM(2006) 567. , budú v budúcich rokoch určovať obchodnú politiku Európskej únie.
Zaistenie konkurencieschopnosti Európy
Globalizácia pre ľudí a správna komunikácia
Prepojenie svetového hospodárstva má osobitný dosah predovšetkým na Európsku úniu ako na najväčší svetový vnútorný trh.
Európa je odkázaná na vývoz ako takmer žiadne iné hospodárstvo na svete.
Približne 20 % pracovných miest v Únii závisí od vývozu
Údaje Európskej komisie. .
Zo skúseností vyplýva, že krajiny s najväčšou účasťou na medzinárodnom trhu z neho majú aj veľké výhody.
Napriek tomu sa globalizácia najviac spája s presunom pracovných miest
Pozri Eurobarometer 64, jeseň 2005. .
Je nevyhnutné zaoberať sa týmito otázkami a európska politika musí byť schopná na ne nájsť presvedčivé odpovede.
Ľudia nesmú nadobudnúť dojem, že globalizácia je namierená proti nim a že Európska únia nedostatočne presadzuje ich záujmy, pretože opak je pravdou.
Uplatňovanie lisabonského programu
Konkurencieschopnosť Európy je v súčasnosti viac ako inokedy ohrozená snahou našich konkurentov.
Obnoveným lisabonským programom z roku 2005 si Únia určila správne ciele, aby uspela v medzinárodnej konkurencii.
Naliehavo potrebné je úsilie Komisie vytvoriť lepšiu súdržnosť medzi vnútornými a vonkajšími politikami.
Komisia bude posudzovaná na základe tohto vlastného záväzku.
Zachovanie otvorených trhov a presadzovanie európskych záujmov
Európska únia otvorila svoje trhy ako žiadne iné hospodárstvo a má z toho veľké výhody.
Medzinárodný obchodný systém sa však v súčasnosti vyznačuje skutočnosťou, že táto otvorenosť sa nepresadzuje všade.
Preto je potrebné, aby Európska únia na základe zásady vzájomnosti priviedla svojich obchodných partnerov k ďalšiemu otváraniu trhov.
Nakoniec to bude výhodné pre všetky zúčastnené strany.
Úspech európskeho vnútorného trhu závisí aj od uplatňovania spravodlivých pravidiel hospodárskej súťaže.
V rámci budúcej obchodnej politiky je potrebné predložiť a uplatniť zásadu spravodlivej a voľnej hospodárskej súťaže aj v celosvetovom meradle.
Určenie správnych priorít vo vonkajších vzťahoch
Uprednostniť multilaterálny systém svetového obchodu
Hospodársky úspech zjednotenia Európy dokazuje výhody colnej únie a vnútorného trhu.
To isté presvedčenie musí viesť Európsku úniu k tomu, aby na globálnej úrovni presadzovala odstránenie ciel a vytvorenie rovnakých konkurenčných podmienok.
V súčasnosti poskytuje WTO najlepšie nástroje na presadzovanie tohto cieľa.
Prvoradým záujmom občanov Európskej únie a ostatných členských štátov WTO je preto úspešné uzavretie súčasných svetových obchodných rokovaní (rokovania z Dauhy).
Ďalším krokom je nevyhnutnosť zaoberať sa otázkami ministerských rokovaní WTO v Singapure v roku 1996: obchod a investície, obchod a politika hospodárskej súťaže, verejné obstarávanie a liberalizácia obchodovania.
Stále jasnejšie sú štrukturálne nedostatky WTO.
Preto je potrebné bezprostredne po ukončení rokovaní v Dauhe začať reformu Svetovej obchodnej organizácie.
Aj keď v krátkodobom horizonte asi nie je možné realizovať predstavu celosvetového vnútorného trhu, je potrebné považovať ju za model globálneho systému v dlhodobom horizonte.
Bilaterálnymi dohodami o voľnom obchode systém WTO neoslabovať, ale dopĺňať
Napriek problémom multilaterálneho systému nie sú bilaterálne dohody o voľnom obchode rovnocennou alternatívou, ale vždy len druhou najlepšou možnosťou.
Dohoda o voľnom obchode má nasledujúce nevýhody:
- Množstvo rôznych dohôd (tzv. „misa na špagety“) spôsobuje zvyšovanie nákladov transakcií pre národné hospodárstva a podniky, pretože musia dodržiavať značne odlišné súbory pravidiel.
V súvislosti s účasťou na medzinárodnom obchode tak vznikajú veľké prekážky predovšetkým pre malé a stredné hospodárstva a podniky.
- Existencia mnohých odlišných bilaterálnych dohôd zlepšuje síce vzájomný prístup zúčastnených štátov na trh, strednodobo a dlhodobo však spôsobuje oslabenie multilaterálneho obchodného systému, pretože pre jednotlivé krajiny sa znižujú stimuly na zabezpečenie všeobecne zjednodušeného prístupu na trh (narušenie preferencií).
- Rozvojové krajiny sa potenciálne znevýhodňujú, pretože ako zmluvní partneri sú málo príťažlivé.
Pri pretrvávajúcej nečinnosti alebo len malom pokroku v multilaterálnom systéme stojí Európska únia pred dilemou.
Na jednej strane môže presadiť svoje krátkodobé záujmy prostredníctvom bilaterálnych dohôd o voľnom obchode, čo by však znamenalo oslabenie multilaterálnej cesty.
Na druhej strane sa môže vzdať vyjednávania a uzatvorenia bilaterálnej dohody o voľnom obchode.
Z krátkodobého hľadiska by to mohlo priniesť nevýhody, z dlhodobého hľadiska by to však posilnilo WTO, ktorá je z hľadiska záujmov Únie nakoniec výhodnejšia.
Východiskom by mohlo byť uplatnenie reaktívneho, avšak ambiciózneho prístupu: na jeho základe budú dohodnuté a uzatvorené dohody o voľnom obchode len so štátmi alebo skupinami štátov, s ktorými naši konkurenti už rokovali alebo uzavreli dohodu o voľnom obchode a pre podniky v Európe z toho následne vyplynú konkurenčné nevýhody.
Zároveň by však tieto dohody mali zahŕňať oblasti, ktoré presahujú normy WTO a teda otvárajú nové cesty ďalšiemu rozvoju WTO.
Podmienkou uzatvorenia bilaterálnej dohody o voľnom obchode musí byť súlad s príslušnými nariadeniami WTO.
To tiež znamená, že je nevyhnutné hľadať možnosti ako naviazať čo najviac obsahu v bilaterálnych dohodách prostredníctvom noriem stanovených v plurilaterálnych dohodách.
Týka sa to napríklad oblasti pravidiel pôvodu.
Európsky parlament musí byť zapojený do udeľovania poverení a sledovania rokovaní.
Pre prípad, že naši zmluvní partneri nesplnia svoje dohodnuté záväzky, by mala byť v dohodách špecifikovaná možnosť vypovedania dohody alebo jej časti na základe iniciatívy Európskeho parlamentu.
Účinnejšie uplatňovanie európskych postojov
V multilaterálnom systéme a v bilaterálnych rokovaniach sa v budúcnosti bude klásť väčší dôraz na účinnejšie presadzovanie európskych záujmov.
Preto je potrebné, aby na začiatku Európsky parlament a Rada definovali presné ciele, a aby sa počas rokovaní následne zamerali na získanie rovnocenných výhod za naše ponuky.
Európska únia, ktorá je v súčasnosti najväčším obchodným blokom na svete, sa musí viac zamerať na to, aby sa nevzdala svojich vlastných záujmov bez primeraných ústupkov zo strany konkurentov.
Je nevyhnutné, aby sa obchodná politika Európskej únie zamerala na svoje vlastné ciele a nebola ovplyvnená politickými úvahami, ktoré s nimi nesúvisia.
Oprávnené obavy v iných oblastiach politiky je potrebné riešiť v osobitných rokovaniach, ktorých výsledky je potom možné spojiť s výsledkami rokovaní obchodnej politiky.
Treba vylúčiť zneužitie obchodnej politiky na pokus presadiť iné politiky na úkor európskych obchodných záujmov.
Dosiahnutie lepšej tvorby právnych predpisov v Európskej únii a globálnom rámci
V prípade, že sa proces zlepšovania tvorby právnych predpisov a znižovania počtu nariadení, ktorý sa začal v rámci lisabonského programu, úspešne uplatní, zlepší tým aj medzinárodnú konkurencieschopnosť Európskej únie.
V tejto súvislosti je nevyhnutné zamerať sa viac na súdržnosť medzi vnútornými a vonkajšími politikami.
Prax ukazuje, že ak dôjde k dohode v otázke európskych noriem, stanú sa pre našich obchodných partnerov často východiskovým modelom riešení.
V súvislosti s medzinárodnou konkurencieschopnosťou je preto nevyhnutná čo najširšia harmonizácia s európskymi normami.
Pri tvorbe európskych nariadení a noriem je vždy potrebné brať do úvahy dosahy na konkurencieschopnosť v globálnom kontexte.
Preto je vždy potrebné vopred preveriť, ktoré normy platia u obchodných partnerov Únie a do akej miery je možné prebrať osvedčené postupy alebo uplatniť zlučiteľné európske riešenie.
Svetové normy by bolo najlepšie zjednotiť multilaterálne, alebo aspoň podľa možnosti plurilaterálne.
Účinná ochrana duševného vlastníctva
Odhaduje sa, že pirátstvo v súvislosti s výrobkami spôsobuje škody vo výške až do 659 miliárd EUR, čo predstavuje 5 – 9 % svetového obchodu
Wildemann, Horst et al., Plagiatschutz - Handlungsspielräume der produzierenden Industrie gegen Produktpiraterie (Ochrana proti plagiátorstvu – Priestor pre jednanie výrobného priemyslu proti pirátstvu), Mníchov , 1 vydanie, 2007, s.
2. .
Postihnuté sú predovšetkým európske podniky.
Preto je potrebné dôsledné uplatňovanie a predovšetkým implementácia práv duševného vlastníctva na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni.
Je nevyhnutné, aby Komisia a členské štáty zintenzívnili svoje doterajšie úsilie.
Lepší prístup podnikov z Únie na trh
Európska únia má jeden z najotvorenejších trhov na svete.
Žiaľ, podnikom z EÚ stoja často v ceste nielen tarifné, ale aj netarifné obchodné prekážky.
Kým v minulosti sa obchodné rokovania často zaoberali opatreniami na postupné zrušenie ciel, v súčasnosti je nevyhnutné prednostne riešiť netarifné obchodné obmedzenia.
Po teroristických útokoch z 11. septembra 2001 boli zavedené mnohé bezpečnostné opatrenia, ktoré sú pre podniky často veľkou záťažou a brzdia obchodovanie.
Tu je nevyhnutné zamerať sa na nové pomery, ktoré vytvoria rovnováhu medzi oprávnenou potrebou bezpečnosti a obchodnými záujmami.
Predpokladané bezpečnostné opatrenia sa nesmú stať netarifnými obchodnými prekážkami 21. storočia.
Otvorenie trhov verejného obstarávania
Relatívne zvláštne postavenie na medzinárodnej úrovni má však Európska únia vďaka svojej otvorenosti v oblasti trhov verejného obstarávania.
Vzájomnosť otvorenia trhov je možné u obchodných partnerov dosiahnuť prostredníctvom intenzívnejších rokovaní.
V nich je stratégia Komisie stále jedinou alternatívou pokiaľ ide o zdôrazňovanie zavedenia recipročných obmedzení prístupu v prípade, že je to potrebné.
Je však potrebné zabrániť prípadnému zneužívaniu prehnaných nárokov na zatvorenie trhov verejného obstarávania v Európe z dôvodu protekcionizmu.
Cieľom musí byť otvorenie trhov zo strany ostatných hospodárstiev.
Zachovanie účinnosti nástrojov ochrany obchodu
V súvislosti s rastúcou liberalizáciou je pre Európsku úniu nevyhnutné postaviť sa krátkodobo a účinne proti nečestným obchodným postupom.
V boji proti dumpingu a niektorým subvenciám sa všeobecne osvedčili nástroje ochrany obchodu Európskej únie.
Je nevyhnutné rozlišovať medzi monopolizujúcim dumpingom, ktorý škodí hospodárskej súťaži, a formami cenového dumpingu, ktoré sú v súlade s hospodárskou súťažou.
Antidumpingové opatrenia je potrebné uplatniť len na dumping, ktorý škodí hospodárskej súťaži.
Ak sa dokáže takáto prax a európskym podnikom vzniknú škody, je nevyhnutné uplatniť krátkodobo účinné opatrenia s cieľom zabrániť poškodeniu trhu.
Keďže na úrovni WTO v súčasnosti prebiehajú rokovania o nástrojoch ochrany obchodu, proces diskusií otvorený príslušnou zelenou knihou
Európske nástroje na ochranu obchodu v meniacom sa globálnom hospodárstve KOM(2006) 763. prichádza v ten najnevhodnejší čas.
Tento proces by sa mal zaoberať predovšetkým reformou postupov a jeho cieľom by malo byť dosiahnutie objektívneho hodnotenia a prijímania rozhodnutí s čo najmenším vplyvom politických stanovísk.
Keďže Európska únia má v porovnaní s našimi konkurentmi k dispozícii porovnateľné liberálne mechanizmy na ochranu obchodu, je potrebné upustiť od ďalšieho uvoľňovania podmienok použitia.
Reforma inštitucionálneho rámca
Obchodná politika Európskej únie má ďalekosiahly vplyv na život občanov.
Preto je potrebná intenzívnejšia účasť Európskeho parlamentu s cieľom posilniť demokratickú oprávnenosť rozhodnutí.
Ako sa uvádza tiež v návrhu Zmluvy o Ústave pre Európu, predmetom postupu spolurozhodovania by sa mali stať dôležité otázky ako sú obchodné dohody, ktoré ovplyvňujú aj vnútorné politiky alebo nariadenia v oblasti nástrojov ochrany obchodu.
22.3.2007
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci
pre Výbor pre medzinárodný obchod
o globalizovanej Európe – vonkajšie stránky konkurencieschopnosti
( 2006/2292(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Benoît Hamon
NÁVRHY
Výbor pre hospodárske a menové veci vyzýva Výbor pre medzinárodný obchod, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. domnieva sa, že rozvoj obchodu nie je cieľom samým osebe, ale musí byť hodnotený v závislosti od svojho vplyvu na hospodársky rast, zamestnanosť a trvalo udržateľný rozvoj; pripomína, že analýza európskej hospodárskej konkurencieschopnosti by sa namiesto toho, aby sa zameriavala iba na čísla obchodných ukazovateľov, mala zamerať i na podiel európskych výrobcov na celkovej svetovej produkcii a na trendy v zamestnanosti;
2. považuje vyššiu mieru vonkajšej konkurencie za životne dôležitú na dosiahnutie lisabonských cieľov v oblasti rastu a zamestnanosti a na pomoc pri presadzovaní trvalo udržateľného rozvoja na celom svete; domnieva sa, že EÚ pri uskutočňovaní vonkajších opatrení musí podporovať reformy a medzinárodnú spoluprácu v hospodárskej sfére s cieľom vytvoriť priaznivé prostredie; má v zámere na tento účel pracovať na väčšej konzistentnosti a kompatibilite vo svojich makroekonomických politikách, lepšej menovej a finančnej bezpečnosti, spolupráci v daňových veciach a odstránení nespravodlivej daňovej konkurencie;
3. vyjadruje poľutovanie nad tým, že občania EÚ stotožňujú globalizáciu s klesajúcou európskou produkciou a stratami pracovných miest; poukazuje na potrebu toho, aby EÚ prijala vhodnú stratégiu na zavedenie potrebných reforiem, ktoré by umožnili EÚ prospech z globalizácie, a tak významne zvýšili produkciu i zamestnanosť;
4. považuje za potrebné, po prvé, realizovať menovú politiku založenú na cenovej stabilite, aby bolo možné financovať technologický pokrok a pomáhať malým a stredným podnikom tým, že sa im umožní vstup na trhy mimo oblasť eurozóny; po druhé, vytvoriť daňové systémy priaznivé pre podnikanie, ktoré pravdepodobne zvýšia počet nových podnikov a na tento účel znížiť dane, ktoré oslabujú efektivitu a sťažujú vytváranie pracovných miest, najmä pre osobitné sociálne skupiny, ako ženy, dlhodobo nezamestnaných a starších ľudí; a po tretie, zvýšiť konkurenciu, ktorá existuje na vnútornom trhu, berúc do úvahy, že čím bude tvrdšia konkurencia v rámci EÚ, tým schopnejšie budú podniky zo sídlom v EÚ konkurovať mimo EÚ;
5. poznamenáva, že devízové kurzy predstavujú významný faktor vo vývoji zahraničného obchodu; vyzýva Komisiu, aby podala konkrétny návrh na opatrenia, ktoré treba prijať v prípade , že devízový kurz bude taký, že oslabí konkurencieschopnosť EÙ a aby zvážila zaradenie takýchto opatrení do nadchádzajúcej revízie nástrojov EÚ na ochranu obchodu;
6. so záujmom pozoruje, že Komisia s horlivosťou zabezpečuje zohľadňovanie vplyvu obchodu na životné prostredie; zastáva názor, že toto zohľadnenie sa musí materializovať prostredníctvom štúdií o vplyve, ktoré hodnotia účinok, ktorý má obchod na životné prostredie a podnebie, a že sa v prípade potreby prijmú nápravné opatrenia vrátane nových fiškálnych opatrení, ako to bolo odporučené skupinou na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie;
7. berie na vedomie, že Komisia má v zámere vziať do úvahy skutočnosť, že dodávateľské a výrobné reťazce prešli transformáciou a zadávajú sa externým poskytovateľom; domnieva sa, že prioritou obchodnej politiky EÚ musí byť zvyšovanie počtu pracovných miest a vytváranie pridanej hodnoty;
8. zdôrazňuje, že hlavným dôvodom hospodárskeho úspechu EÚ je činnosť malých a stredných podnikov (MSP) pôsobiacich v EÚ, ktorým sa musí umožniť zachovať výrobu kvalitného tovaru na konci reťazca pridanej hodnoty;
9. je presvedčený, že sociálny model, ktorý naďalej stojí v základoch európskych priemyselných vzťahov, umožnil EÚ dosiahnuť vysokú úroveň globálnej konkurencieschopnosti voči svojim hlavným konkurentom; domnieva sa, že najväčšou výzvou pre EÚ je udržať fungovanie tohto modelu napriek tlakom jestvujúcim na globálnych trhoch so stále sa zvyšujúcou konkurenciou a znižovať sociálne a environmentálne náklady výroby;
10. vyzýva na podniknutie krokov na boj proti protekcionizmu a opätovne potvrdzuje dôležitosť úspešného ukončenia rokovaní o rozvojovej agende z Dauhy; navyše berie na vedomie záujem, ktorý prejavuje EÚ v presadzovaní a v zintenzívňovaní bilaterálnych rokovaní so svojimi hlavnými obchodnými partnermi za predpokladu, že to neohrozí environmentálne a zdravotné normy EÚ a že sa zohľadní dohovor UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho vyjadrenia; víta v tejto súvislosti najmä plán zapojenia sa do nového transatlantického hospodárskeho partnerstva.
11. považuje za zásadné, aby volanie Komisie po väčšej „regulačnej konvergencii“ s obchodnými partnermi neviedlo k degradácii noriem EÚ; naopak trvá na tom, že najmä z hľadiska nedávneho rozvoja v transatlantickej oblasti (kúpa búrz, medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (MŠFV), atď.) sa európske normy musia prostredníctvom obchodu šíriť vo väčšom rozsahu, ako tomu bolo doteraz.
12. domnieva sa, že komerčné služby by sa mali odlíšiť od služieb všeobecného záujmu a služieb všeobecného hospodárskeho záujmu; pripomína potrebu toho, aby služby všeobecného záujmu zostali mimo dosah rokovaní, a to najmä služby na plnenie základných potrieb a poskytovanie prístupu k základným verejným statkom, ako sú zdravie, vzdelanie, voda, energia a služby, ktoré majú ústrednú dôležitosť pre kultúrnu rozmanitosť, ako sú audiovizuálne služby;
13. domnieva sa, že ak má EÚ presadzovať základné multilaterálne pravidlá politiky hospodárskej súťaže a ak sa má medzinárodná spolupráca v tejto oblasti posilniť, trhy by sa mohli stať otvorenejšími, vyváženejšími a efektívnejšími;
14. tvrdí, že EÚ musí presadzovať šírenie a uznávanie medzinárodných účtovných a audítorských noriem a postupov na zaistenie toho, aby sa trhy stali stabilnejšími a transparentnejšími a aby účastníci trhu boli schopní profitovať z väčšej istoty a aby boli lepšie informovaní pokiaľ ide o ich aktivity mimo EÚ;
15. tvrdí, že v záujme rozvoja znalostného hospodárstva je nutné odpovedajúco chrániť dobré meno a práva duševného vlastníctva a musí sa odstrániť falšovanie a pirátstvo; domnieva sa preto, že tieto ciele je nutné zahrnúť do obchodnej politiky EÚ;
16. tvrdí predovšetkým, že na zvýšenie svojej vonkajšej konkurencieschopnosti musí EÚ v rámci svojej obchodnej politiky takisto prijať opatrenia na posilnenie bezpečnosti elektronických transakcií a obchodu a vylepšiť mieru ochrany údajov;
17. domnieva sa, že otvorenie trhu s finančnými službami a uľahčenie pohybu kapitálu musia ísť ruku v ruke s vyššou transparentnosťou a zlepšeniami v opatreniach na boj proti praniu špinavých peňazí, finančnej podpore terorizmu a daňovým podvodom, najmä pokiaľ ide o finančné centrá daňových rajov;
POSTUP
Názov
Globalizovaná Európa – vonkajšie stránky konkurencieschopnosti
Číslo postupu
2006/2292(INI) ]
Gestorský výbor
INTA
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
ECON 14.12.2006
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Benoît Hamon 14.11.2006
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Prerokovanie vo výbore
28.2.2007
20.3.2007
Dátum prijatia
21.3.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
38
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Sophia in 't Veld, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, Lapo Pistelli, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Dariusz Rosati, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Lydia Shouleva, Margarita Starkevičiūtė, Sahra Wagenknecht
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Katerina Batzeli, Werner Langen, Janusz Onyszkiewicz, Gianni Pittella, Andreas Schwab, Lars Wohlin
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
POSTUP
Názov
Globálna Európa – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti
Číslo postupu
2006/2292(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia udelenia súhlasu
INTA 14.12.2006
Výbory požiadané o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
ECON
14.12.2006
ITRE14.12.2006
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
ITRE 7.3.2007
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca dátum menovania
Daniel Caspary 11.9.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
27.2.2007
21.3.2007
Dátum prijatia
11.4.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+
-
16
7
5
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Kader Arif, Daniel Caspary, Carlos Carnero González, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Ģirts Valdis Kristovskis, Caroline Lucas, Erika Mann, Helmuth Markov, Cristiana Muscardini, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Peter Šťastný, Robert Sturdy, Gianluca Susta, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Corien Wortmann-Kool
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Panagiotis Beglitis, Margrietus van den Berg, Elisa Ferreira, Vasco Graça Moura, Pia Elda Locatelli, Ivo Strejček
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Markus Pieper
Dátum predloženia
18.4.2007
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
