A7-0251/2010
21.9.2010
SPRÁVA
o Bazileji II a revízii smerníc o kapitálových požiadavkách (SKP 4)
(2010/2074(INI))
Výbor pre hospodárske a menové veci
Spravodajca:
Othmar Karas
PE 441.366v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................14
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................18
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o Bazileji II a revízii smerníc o kapitálových požiadavkách (SKP 4)
( 2010/2074(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na smernice o kapitálových požiadavkách
Smernica 2006/48/ES (Ú. v.
EÚ L 177, 30.6.2006, s.
1) a smernica 2006/49/ES (Ú. v.
EÚ L 177, 30.6.2006, s.
201). a na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/111/ES zo 16. septembra 2009, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2007/64/ES, pokiaľ ide o banky pridružené k ústredným inštitúciám, niektoré položky vlastných zdrojov, veľkú majetkovú angažovanosť, mechanizmy dohľadu a krízové riadenie
Ú. v.
EÚ L 302, 17.11.2009, s.
97. ,
– so zreteľom na návrh Komisie na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky na obchodnú knihu a na resekuritizácie a preverovanie politík odmeňovania orgánmi dohľadu ( KOM(2009)0362 ),
– so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 26. apríla 2010 o ďalších možných zmenách smernice o kapitálových požiadavkách,
– so zreteľom na dohodu Bazilej II
Bazilej II: Medzinárodná konvergencia merania kapitálu a kapitálových požiadaviek: revidovaný rámec – komplexná verzia z júna 2006, http://www.bis.org/publ/bcbs128.htm. ,
– so zreteľom na konzultačné dokumenty Bazilejského výboru pre bankový dohľad o posilnení odolnosti bankového sektora
Konzultačné návrhy Bazilejského výboru na posilnenie odolnosti bankového sektora, 17. december 2009, http://www.bis.org/press/p091217.htm. a o medzinárodnom rámci pre meranie, štandardy a monitorovanie rizika likvidity
Konzultačné návrhy Bazilejského výboru o medzinárodnom rámci pre meranie, štandardy a monitorovanie rizika likvidity zo 16. decembra 2009, http://www.biz.org/publ/bcbs165.htm. ,
– so zreteľom na dokumenty Rady pre finančnú stabilitu,
– so zreteľom na komuniké vydané skupinou G20 na jej samitoch vo Washingtone, Londýne a Pittsburghu,
– so zreteľom na svoju správu z 15. júna 2010 o mimoburzových (OTC) derivátoch
Prijaté texty, P7_TA(2010)0206 . ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Európskemu súdnemu dvoru a Európskej centrálnej banke o rámci EÚ pre cezhraničné krízové riadenie v bankovom sektore ( KOM(2009)1561 ) a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie ( SEK(2009)1407 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Európskej centrálnej banke s názvom Fondy na riešenie krízovej situácie bánk ( KOM(2010)0254 ),
– so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1126/2008 z 3. novembra 2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy
Ú. v.
EÚ L 320, 29.11.2008, s.
1. ,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A7-0251/2010 ),
A. keďže silné, stabilné a efektívne finančné trhy a inštitúcie sú nevyhnutné pre uspokojenie finančných potrieb rôznych hospodárskych subjektov v EÚ a podporu rastu a zamestnanosti, inovácií a konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva; keďže funkcia financovania je osobitne dôležitá pre obnovu hospodárstva; keďže cieľom reformy regulácie vo finančnom sektore by mala byť finančná stabilita a udržateľný rast,
B. keďže revidované, prísnejšie kapitálové požiadavky by sa mali prijať s ohľadom na hospodársky cyklus a pokračujúcu hospodársku obnovu,
C. keďže Bazilejský výbor neumožňuje zohľadnenie všetkých zainteresovaných strán alebo zásady reciprocity,
D. keďže treba vykonávať dohľad nad všetkými finančnými trhmi, subjektmi a nástrojmi a regulovať ich, rovnako ako všetky systémovo dôležité finančné infraštruktúry, ako sú platobné, clearingové a zúčtovacie systémy, mechanizmy a platformy, a súvisiace poskytovanie správcovských služieb, s cieľom zachovať finančnú stabilitu, ktorá je rozhodujúcim verejným statkom; keďže kríza zdôraznila skutočnosť, že bankový kapitál je jednoznačne nedostatočný, pokiaľ ide o solventnosť a platobnú schopnosť,
E. keďže sa musia posilniť a riadne presadzovať štandardy obozretnosti a je nevyhnutné zaoberať sa nedostatkami v súvislosti s kvalitou a množstvom kapitálu, riadením likvidity, slabinami interných modelov a procyklickým charakterom dohody Bazilej II a smerníc o kapitálových požiadavkách (SKP), ktoré odhalila kríza,
F. keďže je potrebné rozšíriť minimálne nástroje na intervenciu v rámci krízového riadenia, ktoré budú k dispozícii orgánom dohľadu,
G. keďže je potrebné usilovať o jasné oddelenie alebo odlúčenie retailového a investičného bankovníctva s cieľom ubezpečiť sa, že poistené vklady sa nepoužívajú ako zábezpeka pre obchodné činnosti,
H. keďže nové štandardy by mali zohľadňovať veľkosť a rizikový profil banky, ako aj jej obchodný model,
I. keďže treba dôkladne zohľadniť kumulatívny dosah príslušných prvkov revidovaného rámca dohody Bazilej II a ostatných regulačných iniciatív na reálnu ekonomiku a hospodársky rast,
J. keďže nebývalé trhové a regulačné zlyhania primäli skupinu G20 rozhodnúť na svojich stretnutiach v Londýne, Pittsburghu a Toronte o zvýšení kvality kapitálu, posilnení krytia rizík, zmiernení procyklickosti, zavedení predbežnej tvorby opravných položiek na straty z úverov, odrádzaní od nadmerného využívania pákového efektu a zavedení podielu cudzích zdrojov ako doplnku k rámcu rizika podľa dohody Bazilej II s cieľom prejsť na hodnotenie podľa piliera 1 a o posilnení štandardov likvidity,
K. keďže Európa uplatňuje SKP na všetky úverové inštitúcie a investičné spoločnosti fungujúce podľa rozličných obchodných modelov; keďže ostatné krajiny obmedzujú platnosť pravidiel Bazilej II na určitý počet bánk so špecifickým obchodným modelom; keďže takéto rozdiely v rozsahu uplatňovania vzbudzujú obavy, pokiaľ ide o kompatibilitu, rovnaké podmienky a riziko potenciálnej regulačnej arbitráže,
L. keďže existujú dôležité európske špecifiká, napríklad skutočnosť, že podnikový sektor v Európe je primárne financovaný prostredníctvom bankových úverov; keďže revidované bazilejské pravidlá musia dôkladne zohľadniť tieto špecifiká; keďže by bolo žiaduce, aby financovanie prostredníctvom bankových úverov bolo viac zamerané na špecializované oblasti, ako je poskytovanie úverov malým a stredným podnikom, a aby sa väčšie spoločnosti povzbudzovali k vydávaniu dlhopisov priamo investorom,
M. keďže prístup univerzálneho riešenia, ktorý nezohľadňuje konkrétne rizikové profily bánk a rozmanitosť európskeho bankového sektora má na toto odvetvie neblahý vplyv a následne môže narúšať hospodársky rast a obnovu hospodárstva,
N. keďže EÚ v súčasnosti prechádza rozsiahlou reformou finančnej regulácie, musí existovať súlad medzi reformami a navyše by sa v realizačných harmonogramoch mali zohľadniť kumulatívne dôsledky opatrení na reálnu ekonomiku a nemali by obmedzovať obnovu hospodárstva,
O. keďže konvergencia k jednotnému súboru vysokokvalitných globálnych účtovných štandardov je nevyhnutná pre zachovanie rovnakých podmienok a zabezpečenie porovnateľnosti údajov na globálnej úrovni; keďže takéto štandardy sa musia primerane sprísniť, aby sa zohľadnili poznatky nadobudnuté v súvislosti s krízou,
P. keďže všetky príslušné orgány by s cieľom vyhnúť sa nevhodným výsledkom mali brať do úvahy potrebu striktne dodržiavať zásadu nadradenosti podstaty nad formou,
Q. keďže medzinárodná konvergencia medzi vykazovaním na účely účtovania a vykazovaním na účely regulácie a zdaňovania je nevyhnutná pre to, aby sa zabezpečilo, že subjekty dohľadu a investori dostanú rovnaké transparentné a jasné informácie, a keďže sa musí minimalizovať dvojité vykazovanie; keďže to nevylučuje filtre obozretnosti za predpokladu, že budú uvedené pri všetkých účtoch,
R. keďže banky by sa mali viac zamerať na hlavné činnosti slúžiace reálnemu hospodárstvu; keďže Bazilejský výbor a Komisia by to mali podporovať,
S. keďže reformy v rámci revízie dohody Bazilej II musia ísť ruka v ruke so štrukturálnymi reformami bankového dohľadu, ako to presadzuje Európsky parlament, a nakoniec aj plánom na vypracovanie a konzistentné uplatňovanie opatrení typu piliera 2,
Všeobecné otázky
1. víta záväzok skupiny G20 zvýšiť kvalitu a kvantitu kapitálu, zaviesť štandardy riadenia likvidity, riešiť procyklickosť a sprísniť celkové štandardy obozretnosti v reakcii na finančnú krízu;
2. víta úsilie Bazilejského výboru a Komisie; zdôrazňuje však, že nové pravidlá kapitálových požiadaviek by mali byť navrhnuté a implementované starostlivo a ich vplyv by sa mal analyzovať v širšom prepracovanom regulačnom rámci;
3. vyjadruje obavy nad štrukturálnymi nedostatkami a nerovnováhami v súčasnom návrhu, ako aj nad rizikom narušenia obnovy hospodárstva a hospodárskeho rastu; zastáva názor, že vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu bude potrebné sledovať, či banky neprenášajú náklady súvisiace s pripravovaným návrhom na koncových používateľov finančných služieb;
4. zdôrazňuje potrebu posilniť interakciu medzi procesom kontroly orgánom dohľadu (pilier 2) a vykazovaním výsledkov (pilier 3) tým, že výsledky stresových testov a zvýšenia kapitálu sa sprístupnia verejnosti;
5. pripomína významné špecifiká európskeho bankového sektora, ktorými sú napríklad rozmanitosť obchodných modelov fungujúcich v rozličných právnych formách a skutočnosť, že európsky podnikový sektor je primárne financovaný prostredníctvom bankových úverov, a preto vyzýva na rozsiahle preskúmanie mikro- a makroekonomického vplyvu, ktoré prinášajú navrhované nové pravidlá;
6. naliehavo vyzýva Bazilejský výbor, ako aj Komisiu, aby dôkladne zohľadnili tieto špecifiká a rozličné typy rizík, ktoré ovplyvňujú bankové odvetvie; zdôrazňuje, že v revidovaných pravidlách dohody Bazilej II je potrebné jasne rozlíšiť medzi investičnými a tradičnými retailovými bankovými službami, ako aj transakčnými službami;
7. žiada Komisiu, aby zohrávala aktívnejšiu úlohu v procese reformovania pravidiel dohody Bazilej II, aktívne podporovala a chránila európske záujmy, koordinovala prístupy členských štátov v záujme dosiahnutia najlepšieho výsledku pre európske hospodárstvo a poskytovala Parlamentu pravidelné správy o stave prebiehajúcich rokovaní a aktívne ho zapájala do procesov rokovania;
8. uznáva význam medzinárodnej spolupráce a koordinácie s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni a zabrániť regulačnej arbitráži; zdôrazňuje však, že tento cieľ by nemal zhoršovať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva a európskeho bankovníctva, a domnieva sa, že rozmanitosť bankového sektora by sa mala zachovať;
9. zdôrazňuje, že oživenie európskeho hospodárstva si vyžaduje dynamické finančné trhy schopné financovať investície a inovácie; varuje pred pravidlami a požiadavkami, ktoré by mohli vytvoriť novú úverovú krízu, čo by destabilizovalo hospodársky rozvoj a európske trhy práce;
10. zdôrazňuje, že plný záväzok všetkých strán zapojených do bazilejského procesu a procesu v rámci G20 k jasnému a ucelenému realizačnému harmonogramu je predpokladom úspešnej reformy zabezpečujúcej rovnaké podmienky na medzinárodnej úrovni a predchádzanie regulačnej arbitráži; nalieha na Bazilejský výbor a Komisiu, aby zabezpečili synchronizované vykonávanie dohodnutých štandardov;
11. pripomína, že dohoda Bazilej II a jej nadchádzajúca revízia majú byť celosvetovou normou; je preto veľmi znepokojený tým, že obmedzenia stanovené v rozličných vnútroštátnych právnych predpisoch prijatých v reakcii na krízu (najmä reforma Wall Street a zákon o ochrane spotrebiteľa v USA, ktoré obmedzujú platnosť externých ratingov) by vyústili do závažného rozdrobenia v uplatňovaní tejto globálnej normy; preto nalieha na Bazilejský výbor a Komisiu, aby dôkladne zhodnotili takéto právne predpisy a vyvodili dôsledky pre implementáciu dohody Bazilej II a rokovania o jej revízii, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby Parlament informovala o výsledkoch;
12. naliehavo žiada Komisiu, aby zintenzívnila transatlantický dialóg s USA o finančnej regulácii;
13. zdôrazňuje, že realizačný harmonogram musí odrážať celkový dosah revidovaných štandardov na odvetvie, jeho schopnosť poskytovať úvery reálnemu hospodárstvu a na proces obnovy v Európe; zdôrazňuje, že by sa nemali vylúčiť mechanizmy ochrany predchádzajúceho stavu, postupného zavádzania a prípadnej revízie harmonogramu s cieľom zaručiť hladký prechod na nové štandardy;
14. pripomína potrebu zapojiť Parlament ako demokraticky zvolený európsky orgán do rokovaní a nalieha na Komisiu a Bazilejský výbor, aby prijali potrebné kroky na zapojenie Parlamentu na trvalom základe;
15. pripomína svoje obavy z obmedzovania domnienok týkajúcich sa korelácie, ktoré podliehajú aspektom metodiky na výpočet regulačného kapitálu, zo strany bánk; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam riadneho dohľadu a monitorovania internalizovaných hodnotení bánk, pričom sa využije prístup IRB; ďalej konštatuje, že je potrebné dbať na to, aby sa nezavádzali nesprávne stimuly;
16. vyzýva Komisiu, aby pokračovala v ďalšom integrovaní dohľadu EÚ nad bankovým sektorom vytvorením nového európskeho systému finančného dohľadu a Európskeho výboru pre systémové riziká;
17. vyzýva Komisiu, aby sa pred zavedením revidovaných pravidiel Bazilej II uskutočnilo dôkladné posúdenie ich pravdepodobného dosahu na reálne hospodárstvo s osobitným dôrazom na financovanie MSP a odolnosť bankového sektora v stresových situáciách;
18. pokladá za potrebné rozšíriť minimálne nástroje na intervenciu v rámci krízového riadenia, ktoré sú k dispozícii orgánom dohľadu nad rámec článku 136 smernice 2006/48/ES tak, aby zahŕňali aspoň tieto právomoci: vyžadovať úpravu kapitálu, likvidity, škály obchodných činností a vnútorných procesov; odporučiť alebo nariadiť zmeny v riadení; obmedziť dĺžku trvania bankových licencií; nariadiť prípravu plánov riešenia krízy (tzv. living wills); nariadiť úplný alebo čiastočný predaj; vytvoriť tzv. preklenovaciu banku alebo rozdelenie na banku s dobrými/zlými aktívami, vyžadovať výmenu dlhu za kmeňové akcie s primeranými zrážkami; uplatniť požiadavky na zadržanie a obmedzenie zisku a dividend s cieľom konsolidovať kapitálové požiadavky a zabezpečiť, aby najskôr zaplatili akcionári a až potom daňoví poplatníci; reštrukturalizovať a previesť majetok a záväzky na iné inštitúcie s cieľom zabezpečiť kontinuitu systémovo dôležitých operácií; určiť kritériá na hodnotenie aktív so zníženou hodnotou; prevzatie do dočasnej verejnej správy; likvidovať skrachované banky;
19. vyzýva Komisiu, aby pre bankový sektor vytvorila stimuly na riadenie rizika a zisku s cieľom dosahovať dlhodobé výsledky a aby povzbudzovala banky k tomu, aby sa aktívne a trvalo zaujímali o úvery vo svojom portfóliu bez toho, aby sa nadmerne spoliehali na sekuritizáciu alebo štruktúry podsúvahových účtov, a aby plne konsolidovali subjekty podsúvahových účtov, ako napríklad účelové spoločnosti (SPV);
20. konštatuje, že dlhodobé investície, napríklad do infraštruktúry na distribúciu energie, sa opierajú o sekuritizáciu;
21. navrhuje, aby sa Bazilejský výbor, Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO), Medzinárodná rada pre účtovné normy (IASB) atď. zlúčili do globálnej štruktúry, ktorou by mohol byť MMF, s cieľom vytvoriť skutočnú organizáciu pre svet financií a zabezpečiť účasť všetkých zúčastnených strán na vypracovaní pravidiel, ako aj dostatočnú schopnosť kontrolovať ich uplatňovanie;
22. zastáva názor, že treba riešiť otázku finančných inštitúcií, ktoré sú príliš veľké na vyhlásenie úpadku, a že by preto mali byť kapitálové požiadavky a proticyklické kapitálové rezervy primerané veľkosti, úrovni rizika a obchodnému modelu finančnej inštitúcie;
Kvalita kapitálu
23. podporuje iniciatívu na zvýšenie kvality a úrovne kapitálu v reakcii na krízu; pripomína, že táto otázka je úzko spojená s účtovnými pravidlami, a teda vyžaduje jednotný prístup aj so zreteľom na celosvetovú konvergenciu;
24. berie na vedomie rozhodnutie Bazilejského výboru z konca júla 2010, že sa umožní určité obozretné uznanie menšinových účastí, odložených daňových pohľadávok a investícií do iných finančných inštitúcií; zastáva názor, že možno budú potrebné ďalšie úpravy;
25. zdôrazňuje, že v záujme toho, aby sa zabezpečili rovnaké podmienky a neznevýhodňovali žiadne obchodné modely neakciových spoločností, najmä družstevných a vzájomných bánk a sporiteľní, sa kapitál musí bez ohľadu na právnu formu vymedziť vyváženým spôsobom na základe kvality kapitálových nástrojov (napríklad trvácnosť, strata absorpčnej schopnosti, pružnosť platieb);
26. nalieha na Bazilejský výbor a Komisiu, aby pri definovaní prípustných kapitálových nástrojov dôsledne zohľadnili potreby a osobitosti neakciových spoločností (t. j. družstevných a vzájomných bánk a sporiteľní), ktoré tvoria veľkú časť európskeho bankového sektora;
27. naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala navrhované kritériá prípustnosti pre vlastný kapitál prvého poradia (Tier 1) a obmedzila katalóg na tie kritériá, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie kvality kapitálu (t. j. trvácnosť, schopnosť absorbovať straty, pružnosť platieb);
28. nalieha na Bazilejský výbor a Komisiu, aby zabezpečili, že pri výpočtoch konsolidovaného kapitálu sa vyváženým a obozretným spôsobom zohľadní riziko i kapitál, že sa náležite uzná najmä kapitál prijatý od menšinových účastí a poskytnutý priamo úverovým inštitúciám v rámci tej istej bankovej skupiny (t. j. menšinové účasti) a že finančné podiely regionálnych družstevných bánk a sporiteľní v ich centrálnej inštitúcii nebudú obmedzené (t. j. neodpočítajú sa z vlastného kapitálu);
29. zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú počas krízy zohral podmienený kapitál; vyzýva Komisiu a Bazilejský výbor, aby uznali úlohu flexibilného podmieneného kapitálu v krízových situáciách a monitorovali prijatie konvertibilných nástrojov na trhu;
30. vyzýva Komisiu, aby dôsledne zohľadnila existujúce rozdiely medzi daňovými a účtovnými súvahami s cieľom predísť prípadným konkurenčným nevýhodám;
31. žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby jasnejšie vymedzili zaobchádzanie s recipročnými finančnými dohodami o vzájomnej držbe akcií;
32. žiada Komisiu, aby zvážila vyvážené zaobchádzanie s nerealizovanými ziskami a stratami s cieľom znížiť nestálosť a procyklickosť;
33. vyzýva Komisiu, aby vykonala komplexný prieskum kapitálových nástrojov pred a po kríze s cieľom posúdiť dôležitosť konkrétnych kapitálových nástrojov a ich význam v krízovej situácii;
Štandardy likvidity
34. považuje vytváranie vysokokvalitných štandardov likvidity za kľúčovú súčasť reakcie na krízu; zastáva názor, že štandardy likvidity by mali byť dostatočne rozlíšené, aby zohľadňovali osobitosti obchodného modelu a rizikového profilu banky; zastáva názor, že by sa mala uznať skutočnosť, že riziko určitého aktíva sa môže v čase meniť, a že by mali existovať mechanizmy na riešenie tejto otázky;
35. konštatuje, že zmena lehoty splatnosti priamo vystavuje banky dlhodobému/krátkodobému riziku likvidity;
36. zastáva názor, že aby nedošlo k znevýhodneniu bánk uznaných ako finančné konglomeráty, ktoré majú účasť v poisťovacích spoločnostiach, je v rámci súčasného režimu smernice o finančných konglomerátoch potrebné riešiť dvojité započítavanie vlastných prostriedkov medzi bankami a poisťovňami;
37. naliehavo žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby prehodnotili kalibráciu pomerov likvidity a financovania;
38. zastáva názor, že pomer krytia likvidity by mal viac zohľadňovať riziko koncentrácie prípustných aktív v ochranných rezervách likvidity a mal by povzbudzovať diverzifikáciu a odrádzať od nadmernej koncentrácie do konkrétnej triedy aktív vrátane štátneho dlhu; zastáva názor, že ochranné rezervy likvidity by mali pozostávať pokiaľ možno z aktív, ktoré si v obdobiach vysokého tlaku zachovávajú likviditu, a že ak je tento pomer navrhnutý správne, zlepší sa odolnosť inštitúcií voči riziku likvidity;
39. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v pripravovanom návrhu revízie SKP 4 sa štandardy likvidity budú vzťahovať aj na podsúvahové záväzky;
40. v prípade, že sa stanovia štrukturálne štandardy likvidity (t. j. pomer čistého stabilného financovania), žiada dôsledné uznávanie stabilných zdrojov financovania špecifických pre Európu (t. j.
Pfandbriefe – kryté bankové dlhopisy); domnieva sa, že vnútroštátne orgány hostiteľských členských štátov by mali mať v každom prípade prístup k informáciám o likviditnej situácii pobočky;
41. naliehavo žiada Komisiu, aby určila kritériá pre vysokokvalitné likvidné aktíva, pričom zohľadní existujúce vymedzenie prípustných aktív na operácie menovej politiky (repo operácie) podľa Európskej centrálnej banky;
42. naliehavo žiada Komisiu, aby zahrnula všetky štátne dlhy v eurozóne medzi vysokokvalitné likvidné aktíva bez ohľadu na konkrétne hodnotenie, čím sa zníži neprimeraný vplyv činnosti ratingových agentúr;
43. upozorňuje však na nebezpečenstvo, že vysokokvalitné likvidné aktíva sa v čase vysokého tlaku na trhu môžu rýchlo stať nelikvidné, a preto vyzýva úverové inštitúcie, aby vykonávali stresové testy, ktoré pôjdu nad rámec pomeru krytia likvidity a pomeru čistého stabilného financovania;
Proticyklické opatrenia
44. víta úsilie o obmedzenie nadmerného rastu úverov a rizika úverových bublín;
45. vyjadruje obavy nad tým, že systém pevnej kapitálovej rezervy pre konkrétne banky má v navrhovanej podobe potenciálne procyklický charakter; domnieva sa, že systém kapitálových rezerv aj proticyklické rezervy by mali byť schopné absorbovať straty v období zvýšeného tlaku; zastáva názor, že aby mali tieto rezervy účinok, mal by sa navrhnúť a rozvíjať spoločne;
46. víta snahu vymedziť súbor harmonizovaných makroekonomických faktorov s cieľom vybudovať efektívne proticyklické rezervy;
47. uznáva prínosy predbežnej tvorby opravných položiek (prístup očakávanej straty) ako možného dodatočného opatrenia na zníženie procyklickosti a povzbudenie uznávania očakávaných strát z úverov vzhľadom na hospodársky cyklus;
48. domnieva sa, že pripravovaný Európsky orgán pre bankovníctvo by mal zohrávať vedúcu úlohu pri vymedzovaní a vykonávaní opatrení týkajúcich sa kapitálových požiadaviek a štandardov proticyklických kapitálových rezerv na úrovni EÚ;
49. požaduje medzinárodnú konvergenciu medzi vykazovaním na účely účtovania a vykazovaním na účely regulácie, najmä pokiaľ ide o prístup očakávanej straty pri zverejňovaní zisku, aby sa zohľadnili skúsenosti z krízy a zabezpečilo sa, že sa využije rovnaký súbor jasných a transparentných pravidiel pri zostavovaní informácií pre subjekty dohľadu a investorov, upozorňuje na potrebu minimalizovať dvojité vykazovanie; domnieva sa, že toto úsilie by malo vychádzať z inovácií účtov, ako sú regulačné strany alebo filtre na posúdenie kapitálu, a ďalej ich skúmať;
50. poukazuje na to, že proticyklická regulácia si vyžaduje harmonizované kritériá s cieľom zabezpečiť komplexné a pozorné sledovanie finančných trhov a trhového prostredia orgánmi dohľadu, čo zahŕňa okrem iného úplnú výmenu informácií, synchronizáciu regulačných činností a monitorovanie angažovanosti a rizika v reálnom čase, a to aj prostredníctvom požiadavky na kontrolné protokoly (audit trail) o všetkých transakciách na finančnom trhu;
Podiel cudzích zdrojov (LR)
51. vzhľadom na komplexnosť finančného systému berie na vedomie koncept hrubého LR ako užitočného, jednoduchého a ťažko manipulovateľného ochranného mechanizmu proti vytváraniu nadmerne veľkého podielu cudzích zdrojov a podstupovaniu nadmerného rizika; varuje, že na to, aby bol jednotný paušálny podiel cudzích zdrojov účinný, musí sa vážiť takým spôsobom, aby zachytil rozdiely v obchodných modeloch a rizikových profiloch úverových inštitúcií;
52. zastáva názor, že aby mal tento podiel účinok, musí obsahovať všetky podsúvahové položky a deriváty, musí byť jasne definovaný, jednoduchý a medzinárodne porovnateľný a mal by zohľadňovať regulačné vzájomné započítavanie (netting) a rozdielne účtovné štandardy, ktoré existujú na medzinárodnej úrovni;
53. vyjadruje však obavy, že samotný hrubý LR nebude dostatočne zohľadňovať riziko a bude penalizovať subjekty poskytujúce tradičné nízkorizikové bankové služby (ako je financovanie jednotlivcov, podnikov a nehnuteľností a transakčné bankové služby) alebo hospodárstva, kde je podnikový sektor financovaný najmä prostredníctvom úverov; preto zdôrazňuje význam monitorovania zmien podielu cudzích zdrojov a tiež celkovej úrovne podielu cudzích zdrojov orgánmi dohľadu, keďže výrazné zmeny môžu znamenať narastajúce riziko; vyjadruje tiež obavy, že samotný hrubý (bližšie nešpecifikovaný) LR môže vytvárať nevhodné stimuly na presúvanie finančných aktív do rizikovejších obchodov;
54. žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby riadne zhodnotili možnosti stanovenia podielu cudzích zdrojov, ktorý sa má uplatňovať na kapitál prvého a druhého poradia (Tier 1 a 2), a riadne pritom prihliadli na osobitosti odvetvia bankovníctva v EÚ;
55. žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby preskúmali aj možnosť stanovenia ochranných limitov pre obchodné línie, rizikovo vážené aktíva a portfóliá; je presvedčený, že v tomto kontexte by sa malo zvážiť meranie aktív buď v čistých alebo hrubých hodnotách;
56. ďalej žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby preskúmali proporcionálnosť v rámci hrubého LR prostredníctvom využitia prahových hodnôt pre regulačné zásahy;
57. uprednostňuje zakotvenie podielu cudzích zdrojov do piliera 1 rámca Bazilejského výboru;
58. berie na vedomie, že podiel cudzích zdrojov je potrebný nástroj na meranie celkovej expozície banky, ale naliehavo žiada Komisiu, aby navrhla regulačné nástroje s cieľom účinne obmedziť nadmernú zadlženosť (najmä nadmerné spoliehanie sa na krátkodobé a veľkoobchodné financovanie);
59. žiada, aby sa podrobnejšie posúdili alternatívne formy podielu cudzích zdrojov v pilieri 2; poukazuje na to, že podiel cudzích zdrojov by mohol mať napríklad flexibilné rozpätie a orgány dohľadu by mohli rozhodnúť, či budú pri porušení limitu konať;
60. nalieha na Komisiu, aby zabezpečila, že podiel cudzích zdrojov nepovedie k nevhodnej sekuritizácii podobného typu, na aký poukázala finančná kríza, alebo jej náhradám a menšiemu úverovaniu, najmä pri úverovaní v reálnom hospodárstve (čo sú pravdepodobné spôsoby, ako by banky znižovali svoj podiel cudzích zdrojov);
Úverové riziko zmluvnej strany (CCR)
61. požaduje sprísnené štandardy, pokiaľ ide o stresové a spätné testovanie a riešenie rizika nesprávnej voľby, ako aj o hodnotenie dlhodobých sociálnych a environmentálnych rizík vyplývajúcich zo spoločností a projektov, ktoré prijímajú bankové pôžičky;
62. naliehavo žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby preskúmali alternatívy, ktoré by lepšie riešili riziko jednostrannej úpravy ocenenia pohľadávky vyplývajúce zo zhoršenia úverovej kvality protistrán bánk;
63. domnieva sa, že swapy na úverové zlyhanie (CDS) by sa nemali používať na obchádzanie kapitálových požiadaviek;
64. požaduje, aby sa úverové riziko protistrany posudzovalo primerane a aby boli kapitálové požiadavky vyššie pri transakciách, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, v porovnaní s transakciami zúčtovanými prostredníctvom ústrednej zmluvnej strany (CCP) za predpokladu, že táto CCP splní náročné požiadavky, ktoré sa vymedzia v európskych právnych predpisoch, pričom sa vezmú do úvahy účtovné štandardy schválené na medzinárodnej úrovni a riadne zohľadnia prípadné náklady podnikateľského sektora na využívanie derivátov na zaisťovanie obchodných aktivít; žiada, aby v prípade bilaterálneho zúčtovania existovala motivácia k uplatňovaniu najvyšších štandardov;
65. zdôrazňuje skutočnosť, že kríza ukázala, že vzájomné prepojenie medzi finančnými inštitúciami je väčšie než vzájomné prepojenie medzi finančnými inštitúciami a podnikateľským sektorom, a nazdáva sa, že kapitálové požiadavky v prípade CCR by mali byť prísnejšie v prípade vystavenia finančných inštitúcií rizikám iných finančných inštitúcií a tiež by mali odrážať dynamickú povahu rizika v čase; zdôrazňuje, že dôkladné monitorovanie prepojenia je potrebné na zistenie akejkoľvek koncentrácie transakcií medzi veľkými aktérmi a na prijatie následných regulačných opatrení týkajúcich sa CCR;
°
° °
66. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov, euroskupine a Európskej centrálnej banke.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Na základe rozhodného záväzku skupiny G20 a záverov dohodnutých na samitoch G20 vo Washingtone, Londýne a Pittsburghu začal Bazilejský výbor (ďalej len “výbor”) práce na reforme rámca Bazilej II s cieľom posilniť odolnosť bankového systému.
Cieľom návrhu výboru je zlepšiť kvalitu kapitálového základu, rozšíriť a posilniť rozsah kapitálového rámca (napríklad úverové riziko zmluvnej strany vyplývajúce z derivátov, repo transakcií atď.).
Výbor tiež zamýšľa zaviesť ukazovateľ podielu cudzích zdrojov, aby sa obmedzila nadmerná kumulácia pákového efektu (zadlženia) v systéme, ako aj ďalšie dodatočné proticyklické opatrenia, ako je budovanie kapitálových rezerv v priaznivých časoch.
V neposlednom rade sa navrhujú globálne normy v oblasti riadenia likvidity.
Spravodajca je presvedčený, že kríza je dobrým dôvodom na hĺbkovú revíziu súčasného regulačného rámca.
Víta preto snahy Bazilejského výboru o všeobecné posilnenie tohto rámca.
Napriek tomu, že spravodajca vo všeobecnosti podporuje reformu tohto rámca, je veľmi znepokojený zjavnými nedostatkami v procese rokovaní o revidovanom rámci, ako aj tým, že rámec v navrhnutej podobe jasne zhoršuje konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva.
Hlavným dôvodom tejto správy je preto výzva Európskeho parlamentu adresovaná Bazilejskému výboru, aby bol EP vhodným spôsobom zahrnutý do prebiehajúcich rokovaní a aby sa vykonali zmeny rámca potrebné na to, aby európsky priemysel a hospodárstvo neboli v nevýhode.
Európsky parlament musí zohrávať aktívnu úlohu a rozhodne ovplyvniť revíziu pravidiel, o ktorých sa už rokuje v Bazilejskom výbore.
Spravodajca sa domnieva, že Európsky parlament ako demokraticky volený európsky orgán, ktorý bude neskôr spolurozhodovať o návrhu smernice o kapitálových požiadavkách (SKP 4) predloženom Komisiou, by mal byť zapojený do rokovaní v ranom štádiu, a preto žiada Bazilejský výbor a Komisiu, aby podnikli potrebné kroky v tomto smere.
Hoci jestvuje rozhodný medzinárodný záväzok revidovať bazilejský rámec, je dôležité, aby sa takouto revíziou dosiahla vhodná rovnováha medzi rozličnými obchodnými modelmi, investičným a tradičným retailovým bankovníctvom, rozličnými právnymi formami a prevládajúcim financovaním podnikateľského sektora v Európe prostredníctvom bankových úverov.
Zatiaľ čo americké hospodárstvo je primárne financované prostredníctvom kapitálového trhu, podnikový sektor v Európe sa opiera o úverovú kapacitu bankového sektora.
V Európe pochádza 80 % investícií a pôžičiek z bankových úverov.
Revidované pravidlá by mali zohľadňovať takéto rozdiely bez toho, aby znevýhodňovali určité trhy alebo obchodné modely.
Inak hrozí poškodenie európskeho hospodárstva a priemyslu.
Spravodajca súhlasí s významom rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o revidovaný rámec Bazilej II, pod podmienkou, že takýto rámec nezhorší konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva.
V rámci Bazilejského výboru je potrebný rozhodný záväzok všetkých zúčastnených strán, čo sa týka jasného a koherentného harmonogramu implementácie.
Spravodajca zastáva názor, že je to základná podmienka úspešnej reformy a prevencie regulačnej arbitráže.
Spravodajca vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa lepšie skoordinovali v záujme Európskej únie.
Harmonogram implementácie musí zohľadňovať dosah všetkých prvkov revidovaného rámca Bazilej II a všetkých prebiehajúcich reforiem na reálnu ekonomiku.
Predovšetkým musí byť zaistené financovanie MSP a podnikového sektora, keďže MSP sú jednou z hnacích síl rastu a zamestnanosti v Európe.
Okrem toho musí byť nadchádzajúci návrh SKP 4 v súlade s požiadavkami na silný orgán dohľadu.
Spravodajca je znepokojený prepojením rozličných prvkov nadchádzajúceho návrhu – zvýšenie kvality kapitálu zároveň so zvýšením úrovne kapitálu sa musí uskutočniť obozretným spôsobom.
Spravodajca sa domnieva, že základným cieľom reformy by malo byť, aby sa banky viac zameriavali na riadenie rizík a zisk v dlhodobom horizonte.
V nadchádzajúcom návrhu by sa mal nájsť spôsob, ako banky stimulovať k tomu, že úvery budú viesť vo svojich účtovných knihách a nebudú nadmerne využívať sekuritizáciu a podsúvahové položky.
OTÁZKY V PODROBNOSTIACH:
Kvalita kapitálu
Spravodajca rozhodne podporuje myšlienku zvýšenia kvality a úrovne kapitálu v reakcii na krízu.
Víta koncepciu revízie vymedzenia kapitálu smerom ku kvalite kapitálových nástrojov na základe trvácnosti, schopnosti absorbovať straty a platobnej pružnosti, ale má pochybnosti o nepriamej koncentrácii smerom k určitým právnym formám.
Okrem toho by definícia oprávnených kapitálových nástrojov nemala znevýhodňovať určité obchodné modely iných ako akciových spoločností, najmä družstevných bánk a sporiteľní, ktoré tvoria veľký podiel v európskom bankovom sektore.
Všetky kapitálové požiadavky musia byť v súlade s celkovým cieľom bazilejského rámca v oblasti citlivosti na riziko tým, že sa vyhnú nerovnováham pri odpočítavaní kapitálu, ktoré by malo vyváženým spôsobom zohľadňovať riziko a kapitál (t. j. menšinové účasti).
Štandardy likvidity
Spravodajca sa domnieva, že ako reakcia na krízu je posilnenie štandardov likvidity kľúčovou súčasťou revidovaných bazilejských požiadaviek.
Jedným z poučení vyplývajúcich z krízy, ktorá bola krízou likvidity, je, že na riešenie záťažových situácií je z krátko- i dlhodobého hľadiska potrebnej viac likvidity.
Spravodajca zastáva názor, že nové štandardy likvidity by nemali podporovať koncentráciu prípustných aktív v rámci rezerv likvidity do určitej triedy, ale naopak podporovať diverzifikáciu do vysoko kvalitných likvidných aktív.
Spravodajca má určité obavy, čo sa týka štruktúry ukazovateľa pomeru stabilného financovania (Stable Funding Ratio).
Situácia okolo niektorých vládnych dlhopisov ukazuje, že žiadna trieda aktív nie je sama osebe stabilná.
Podľa spravodajcu je potrebná väčšia pružnosť, pokiaľ ide o prípustné vysoko kvalitné likvidné aktíva dostupné v Európe, a to tým, že sa zohľadnia osobitosti a riadne uznajú stabilné zdroje financovania v Európe.
Proticyklické opatrenia
Bazilejský výbor plánuje zaviesť súbor opatrení, ktorými sa banky stimulujú k tvorbe kapitálových rezerv v priaznivých časoch, aby ich potom mohli použiť v horších časoch.
Spravodajca víta úsilie výboru obmedziť nadmerný rast úverov a tvorbu úverových bublín, pretože takéto opatrenia treba vypracovať v záujme zmiernenia procyklickej povahy súčasného regulačného rámca.
Spravodajca je však znepokojený pretrvávajúcim procyklickým charakterom možného systému pevnej kapitálovej rezervy, ktorú majú konkrétne banky vytvárať.
Spravodajca rozhodne podporuje koncepciu predvídavej tvorby rezerv počas celého cyklu ako možné proticyklické opatrenie.
V tomto smere zdôrazňuje význam konvergencie noriem výkazníctva na účtovné účely a na účely dohľadu, a to najmä pokiaľ ide o prístup očakávanej straty v rámci zverejňovania zisku, a varuje pred negatívnymi dôsledkami dvojitého vykazovania.
Treba dodať, že úsilie o dosiahnutie globálnej konvergencie účtovných štandardov smerom k súboru medzinárodných noriem vysokej kvality (IFRS) je veľmi dôležité pre úspešné naplnenie programu skupiny G20, zabezpečenie porovnateľnosti informácií pre investorov a rovnakých podmienok na medzinárodnej úrovni.
Podiel cudzích zdrojov
Na základe záverov G20 predkladá Bazilejský výbor koncepciu hrubého podielu cudzích zdrojov.
Tento pomer má byť poistkou proti nadmernej kumulácii pákového efektu (zadlženia) v systéme.
Spravodajca má v súvislosti s týmto podielom veľké obavy.
Okrem toho zastáva názor, že aby mal tento podiel účinok, mal by zahŕňať oblasti, na ktoré poukázala kríza, ako sú podsúvahové položky a deriváty, a mal by byť medzinárodne porovnateľný.
Po stanovení štruktúry ukazovateľa podielu cudzích zdrojov bude potrebné zvážiť ďalšie otázky, napríklad zahrnutie podielu cudzích zdrojov do piliera 1 alebo 2 a vplyv na bankové služby s nízkym rizikom, ako sú nehnuteľnosti a financovanie podnikov.
Úverové riziko zmluvnej strany (CCR)
Kríza odhalila významné nedostatky v tom, ako sa uskutočňujú záťažové testy a spätné testy a ako sa pristupuje k riziku nesprávnej voľby.
Okrem toho kríza ukázala, aké ničivé dôsledky môže mať nedostatočná transparentnosť a jasnosť na derivátové obchody uskutočňované na mimoburzových trhoch.
Bazilejský výbor navrhuje súbor zmien zameraných na vyriešenie kľúčových problémov v prípadoch, kde sa preukázalo zlyhanie riadenia úverového rizika zmluvnej strany.
Spravodajca rozhodne podporuje úsilie výboru o sprísnenie štandardov pre stresové a spätné testovanie a zohľadnenie rizika nesprávnej voľby.
Víta úsilie výboru o stimulovanie klíringu mimoburzových obchodov prostredníctvom ústrednej zmluvnej strany (CCP) a zastáva názor, že kapitálové požiadavky by mali rozlišovať medzi rizikami transakcií vykonávaných prostredníctvom CCP a rizikami mimoburzových transakcií za predpokladu, že takáto CCP spĺňa náročné kritériá.
Tieto štandardy by mala vypracovať Európska komisia, pričom by zohľadnila vývoj na medzinárodnej úrovni.
Spravodajca tiež berie na vedomie obavy podnikateľského sektora využívajúceho deriváty na zaisťovanie svojich obchodných rizík z možných nákladov na kapitálové požiadavky pri necentrálne zúčtovávaných derivátoch a žiada Komisiu, aby zvážila prípadné dôsledky a súvisiace náklady pre podnikateľský sektor, ak by sa rozlišovalo medzi kapitálovými požiadavkami na mimoburzové derivátové transakcie a derivátové transakcie zúčtovávané cez CCP.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
13.9.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
38
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Burkhard Balz, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Alfredo Pallone, Antolín Sánchez Presedo, Edward Scicluna, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Thijs Berman, Herbert Dorfmann, Sari Essayah, Ashley Fox, Danuta Maria Hübner, Sophia in ‘t Veld, Ramón Jáuregui Atondo, Philippe Lamberts, Olle Ludvigsson, Zoran Thaler
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Matthias Groote
