A7-0293/2011
1.8.2011
SPRÁVA
o systéme európskych škôl
(2011/2036(INI))
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
Spravodajca:
Jean-Marie Cavada
PE 464.749v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................13
STANOVISKO Výboru pre rozpočet ..........................................................................17
STANOVISKO Výboru pre právne veci .....................................................................20
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................23
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o systéme Európskych škôl
( 2011/2036(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
– so zreteľom na správu Komisie pre Európsky parlament s názvom Systém Európskych škôl v roku 2009 ( KOM(2010)0595 ),
– so zreteľom na dohovor zo 17. júna 1994, ktorým sa vymedzuje štatút Európskych škôl
Ú. v.
ES L 212, 17.8.1994, s.
3. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 o možnostiach vytvorenia systému Európskych škôl
Ú. v.
EÚ C 193E, 17.8.2006, s.
333. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 z 22. marca 2004, ktorým sa mení a dopĺňa Služobný poriadok zamestnancov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev
Ú. v.
EÚ L 124, 27.4.2004, s.
1. ,
– so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý vstúpil do platnosti 3. mája 2008 a ktorý Európska únia ratifikovala 23. decembra 2010, a najmä na jeho článok 24
http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-f.pdf. ,
– so zreteľom na správu generálneho tajomníka Európskych škôl, ktorá bola predložená Najvyššej rade Európskych škôl (najvyššia rada) na schôdzi 12., 13. a 14. apríla 2011 v Bruseli
Ref. č.: 2011-02-D-39-fr-1. ,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre právne veci ( A7‑0293/2011 ),
A. keďže v článku 165 ZFEÚ sa zdôrazňuje, že EÚ prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť,
B. keďže preambula Dohovoru o štatúte Európskych škôl z roku 1994
Ú. v.
ES L 212, 17.8.1994, s.
3. určuje, že systém Európskych škôl je jediný svojho druhu a predstavuje formu spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a európskymi spoločenstvami, pričom plne uznáva zodpovednosť členských štátov za obsah výučby a usporiadanie ich vzdelávacieho systému, ako aj za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť,
C. keďže článok 1 dohovoru umožňuje iným deťom navštevovať školy len v rámci obmedzení stanovených najvyššou radou, ktorá podľa bodu II.7 kapitoly XII zbierky rozhodnutí najvyššej rady môže status kategórie I udeliť „zamestnancom akejkoľvek organizácie Spoločenstva zriadenej aktom inštitúcií Spoločenstva a zamestnancom v službách iných organizácií uznaných najvyššou radou“,
D. keďže Európske školy umožňujú žiakom upevniť svoju kultúrnu identitu a dosiahnuť vysokú úroveň znalosti cudzích jazykov vrátane ich rodného jazyka, k učeniu ktorých sú nabádaní už od veľmi útleho veku, pričom zdôrazňujú význam multikulturalizmu a podpory vzájomného porozumenia a vzájomného rešpektu,
E. keďže Európske školy sa nedajú považovať za medzinárodné školy, pretože ich cieľom nie je ponúknuť rodičom možnosť konkrétneho typu vzdelávacieho systému pre ich deti, ale vzdelávať deti v ich rodnom jazyku a rozvíjať európsky rozmer v oblasti vzdelávania,
F. keďže spôsob fungovania Európskych škôl, ktorý je od začiatku založený na medzivládnom dohovore by sa mal zlepšiť a bude rovnako potrebné vytvoriť preň právny základ, ktorý umožní systém zjednodušiť, sprehľadniť a zefektívniť,
G. keďže správna rada schválila v apríli 2009 reformu systému Európskych škôl,
H. keďže vyše 50-ročné skúsenosti s fungovaním Európskych škôl poukazujú na jedinečnosť a príťažlivosť tohto systému a jeho vzdelávacieho modelu; keďže jedným z cieľov reformy je otvoriť tento systém a európsku maturitnú skúšku aj pre ostatných žiakov v Únii; keďže ciele reformy nemožno úspešne dosiahnuť bez zásadnej zmeny právneho postavenia, na ktorom je celý systém založený,
I. keďže v správe Komisie o systéme Európskych škôl z roku 2009
KOM(2010) 595 v konečnom znení. sa poukazuje na pretrvávajúce a zhoršujúce sa systematické problémy, ako sú nedostatok vyslaných učiteľov, oneskorené poskytovanie infraštruktúry pre školy alebo jej nedostatočné poskytovanie, čo má priame dôsledky na kvalitu vzdelávania, spôsob zápisu do týchto škôl, kvalitu života žiakov, rodičov a učiteľov a na finančné aspekty fungovania Európskych škôl,
J. keďže v školách v Bruseli a Luxemburgu existuje nedostatok školských budov a infraštruktúry, ktoré ohrozujú kvalitu výučby a bránia prijímaniu iných detí než sú deti zamestnancov inštitúcií EÚ, keďže je potrebné zabezpečiť, aby všetci žiaci získali rovnako kvalitné vzdelanie bez ohľadu na svoj rodný jazyk, polohu školy alebo kategóriu,
K. keďže hlavným cieľom reformy Európskych škôl v roku 2009 bolo otvoriť ich širšej a rozmanitejšej verejnosti a zároveň zabezpečiť dlhodobú životaschopnosť systému;
L. keďže spôsob výučby, na ktorom sú založené Európske školy, keďže je prínosný, mal by sa podporovať v členských štátoch a mal by tvoriť neoddeliteľnú súčasť ich vzdelávacích systémov,
M. keďže je ťažké sústrediť do jedného systému výučby, ktorý sa zameriava výlučne na európsku maturitnú skúšku, žiakov pochádzajúcich z rôznych kultúrnych a jazykových prostredí, ktorých talent a schopnosti môžu byť mimoriadne odlišné, a keďže je preto potrebné zabezpečiť žiakom s osobitnými vzdelávacími potrebami primeranú podporu,
N. keďže je potrebné zvážiť zavedenie vysvedčenia o ukončení štúdia iného než je európska maturitná skúška pre žiakov, ktorí sa chcú špecializovať v určitom odbore,
O. keďže vo svojom uznesení z 8. septembra 2005 bol jednou z vecí, o ktoré Parlament žiadal, pilotný projekt pre centrum pre žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami; keďže bola na tento účel v rámci rozpočtu EÚ na rok 2008 vyčlenená suma 200 000 EUR a keďže táto suma sa nakoniec použila na financovanie štúdie o politike a praxi výučby žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami na Európskych školách,
P. keďže Dohovor o štatúte Európskych škôl uvádza vo svojom článku 4, že s cieľom podporovať zbližovanie žiakov rôznych jazykových sekcií, ich vzájomné porozumenie a zlepšenie ich jazykových schopností, sa budú niektoré hodiny vyučovať v ktoromkoľvek jazyku Spoločenstva v spoločných triedach rovnakého ročníka, pokiaľ bude dôvod na použitie tohto jazyka,
Q. keďže v súlade s článkom 25 Dohovoru o štatúte Európskych škôl, sú tieto školy financované najmä z príspevkov členských štátov prostredníctvom vyslaných učiteľov, ktoré v roku 2010 predstavovali 21 % rozpočtu Európskych škôl, a vyrovnávacieho príspevku poskytovaného EÚ, ktorého cieľom je pokryť rozdiel medzi celkovou sumou výdavkov škôl a celkovou výškou iných príjmov z iných zdrojov, ktorý sa v roku 2010 rovnal 58 % rozpočtu; keďže Európsky školy sú prostredníctvom najvyššej rady taktiež závislé na medzivládnej výkonnej moci,
R. keďže článok 25 stanovuje, že rozpočet Európskych škôl môže zahŕňať finančný príspevok, o ktorom jednomyseľne rozhodla najvyššia rada,
S. keďže hospodárska kríza má vplyv na financovanie Európskych škôl a Komisia preto žiada o reformu s cieľom zracionalizovať náklady škôl, ale keďže by to nemalo zasiahnuť vzdelávanie zraniteľných detí s poruchami učenia a osobitnými potrebami a výučbu v materinskom jazyku alebo spôsobiť zníženie miery výučby iných jazykov ako sú francúzsky, nemecký a anglický,
T. keďže počet žiakov bez jazykovej sekcie (SWALS) sa po dvoch posledných rozšíreniach EÚ neustále zvyšuje, ale keďže žiaci by nemali byť v žiadnom prípade trestaní kvôli tomu, že nemajú jazykovú sekciu,
U. keďže nárast v počte žiakov Európskych škôl je priamym dôsledkom náborovej politiky inštitúcií EÚ po roku 2004, ktorá vyústila do prijímania zamestnancov mladších ako 30 rokov; medzitým si títo mladí úradníci založili rodiny a následne zapísali svoje deti do Európskych škôl,
V. keďže žiakom bez jazykovej sekcie sa poskytuje pomoc pri štúdiu jazyka jazykovej sekcie, do ktorej boli začlenení, aby sa mohli zúčastňovať na vyučovacích hodinách a výučbe v materinskom jazyku, a to minimálne niekoľko hodín týždenne s cieľom udržiavať kontakt s materinským jazykom a kultúrou,
W. keďže v roku 2004 bol pre platy úradníkov zavedený osobitný príspevok určený okrem iného pre Európske školy, ktorý mal odrážať náklady na sociálnu politiku, zlepšenie pracovných podmienok a Európske školy,
Všeobecné súvislosti
1. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Európske školy sú často považované za elitárske školy, skôr za luxus než nevyhnutnosť, hoci ich úlohou je v skutočnosti poskytovať výučbu v materinskom jazyku žiakom, ktorých rodičia budú musieť zmeniť pracovisko alebo sa vrátiť do krajiny pôvodu, ako aj rozvíjať európsky rozmer vo vzdelávaní;
2. pripomína, že tento osobitný vzdelávací systém umožňuje žiakom, aby študovali všetky predmety (najmä prírodné vedy) vo svojom materinskom jazyku s kvalifikovanými učiteľmi, alebo ako žiaci bez jazykovej sekcie s nevyhnutnou učebnou podporou a výučbou s cieľom pestovať si svoj materinský jazyk;
Organizácia a propagácia systému európskej maturity
3. je presvedčený, že tento osobitný systém vzdelávania umožňuje žiakom študovať všetky predmety v multikultúrnom, mnohojazyčnom prostredí, s kvalifikovanými učiteľmi, a pritom si zachovať svoj materinský jazyk;
4. zastáva názor, že Európske školy, ktoré sú vynikajúcou ukážkou odskúšaného a overeného vyučovacieho prístupu, by sa mali stať príkladom ako jeden z najlepších možných spôsobov výučby v Európe, ktorý by sa zakladal na šírení európskej kultúry, hodnôt a jazykov, pretože zapracovaním určitých prvkov tohto modelu, ako je dôraz na znalosť cudzích jazykov, do národných a regionálnych systémov výučby by pomohlo profesionálnej mobilite a podporilo mnohojazyčnosť a európsku integráciu;
5. je presvedčený, že Európske školy zohrávajú vo svojich spoločenstvách významnú úlohu;
6. domnieva sa, že Európske školy by mali pôsobiť aj ako podporovatelia multikultúrnosti a viacjazyčnosti a ako vzory ochrany a podpory tých jazykov, ktoré sa v medzinárodnom meradle používajú menej; je presvedčený, že nízky počet žiakov požadujúcich vzdelanie v určitom jazyku, by nemal viesť k pozastaveniu vzdelávania v danom jazyku, pričom treba mať na pamäti, že vzdelávanie v materinskom jazyku predstavuje základnú zásadu Európskych škôl;
7. upozorňuje na potrebu zlepšiť kompatibilitu osnov Európskych škôl s národnými vzdelávacími systémami s cieľom uľahčiť rýchlu opätovnú integráciu žiakov, ktorí sa vracajú do svojej krajiny pôvodu;
8. domnieva sa, že rozpočtové obmedzenia, s ktorými sa musia školy vyrovnať, musia byť sprevádzané skutočným posilnením ich autonómie v oblasti riadenia – napríklad tým, že sa im umožní hľadať aj iné zdroje financovania –, a prostriedkami na výkon tejto autonómie, v súlade s cieľmi stanovenými počas reformy v roku 2009; zastáva taktiež názor, že organizačná reforma, ktorá sa má uskutočniť, by nemala negatívne ovplyvniť zakladajúce zásady Európskych škôl;
9. domnieva sa, že vyššia miera rozpočtovej autonómie Európskych škôl môže účinným spôsobom zlepšiť hospodárenie so zdrojmi, ktoré im boli pridelené; zdôrazňuje, že táto vyššia miera autonómie sa môže uplatňovať až potom, čo Komisia posúdi, či by školám prospela,
10. zdôrazňuje, že Európske školy sa v súčasnosti nachádzajú v situácii právnej neistoty, čo sa prejavuje tým, že orgány škôl prijímajú predpisy s nejasným právnym postavením a nejednoznačnou jurisdikciou, že na napadnutie týchto predpisov na súdoch jednotlivých štátov neexistujú dostatočné možnosti a že v tejto súvislosti sa nemožno obrátiť na európskeho ochrancu práv;
11. domnieva sa, že súčasné medzivládne právne postavenie Európskych škôl naráža na svoje hranice a vyžaduje si hĺbkovú zmenu; je presvedčený, že táto zmena by mala byť takej povahy, aby Únii umožnila podporovať, koordinovať alebo dopĺňať činnosti členských štátov bez potláčania ich právomocí a prijímať na tieto účely právne záväzné akty v zmysle článkov 2 a 6 ZFEÚ;
12. zdôrazňuje, že je potrebné, aby Európske školy mali zodpovedajúci právny základ v rámci pôsobnosti EÚ, a želá si, aby bolo GR Komisie pre kultúru a vzdelávanie, spolu s Výborom Parlamentu pre kultúru a vzdelávanie, ktorý má podľa prílohy VII rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu pôsobnosť v oblasti podpory systému Európskych škôl zapojené do diskusie vedenej na túto tému, ako aj do všetkých diskusií o ich budúcnosti;
13. domnieva sa, že Európske školy by mali fungovať pod záštitou Únie; domnieva sa, že vhodným právnym základom by v tejto súvislosti mohol byť článok 165 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že: „Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť” a ďalej sa špecifikujú ciele činnosti Únie, ktoré sa zhodujú s cieľmi Európskych škôl.
14. naliehavo žiada najvyššiu radu, aby lepšie predvídala potreby v oblasti infraštruktúr a aby prijala opatrenia, ktoré umožnia pokryť skutočný záujem o európske vzdelávanie; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali rozvoj škôl typu II a III;
15. vyzýva členské štáty a regionálne vlády s legislatívnou právomocou v oblasti vzdelávania, aby podporili koncepciu Európskych škôl na svojom území prostredníctvom kampaní na zlepšenie informovanosti o európskom vzdelávaní, podpory európskej maturitnej skúšky a vytvorením pilotných škôl, ako sa uvádza v reforme z roku 2009, so zámerom otvoriť systém s cieľom podporiť prístup k európskemu vzdelávaniu a európskej maturitnej skúške v členských štátoch;
16. vyzýva členské štáty, aby spolupracovali pri vypracúvaní národných učebných osnov a vychádzali pritom zo skúseností Európskych škôl, aby národné školské systémy viac priblížili systému Európskych škôl; zdôrazňuje osobitnú úlohu učebných osnov v oblasti jazykov, dejepisu a zemepisu pri podpore spoločnej európskej identity; opakuje svoju žiadosť, aby členské štáty presadzovali začlenenie osobitných kurzov o súvislostiach, cieľoch a fungovaní Európskej únie a jej inštitúcií do štúdia na maturitnej alebo ekvivalentnej úrovni, čo mladým ľuďom pomôže, aby sa cítili viac zapojení do procesu európskej integrácie;
17. vyzýva členské štáty, aby aj naďalej spoločne uvažovali o tom, ako najlepšie otvoriť systém;
18. odporúča členským štátom, aby v rámci svojich vzdelávacích systémov podporovali niektoré koncepty prevzaté zo systému Európskych škôl s cieľom podporovať formovanie európskeho občianstva od ranného veku;
19. vyzýva ústredný orgán zodpovedný za prijímanie žiakov, aby vytvoril výmenné fórum pre všetkých rodičov, ktorí nezískali pre svoje deti miesto na vybranej škole, s cieľom umožniť im presun na želanú školu prostredníctvom výmeny s inými žiakmi;
20. pripomína, že podľa článku 5 Dohovoru o štatúte Európskych škôl môžu absolventi európskej maturitnej skúšky požiadať o prijatie na akúkoľvek vysokú školu v EÚ s rovnakými právami ako štátni príslušníci predmetnej krajiny, ktorí majú ekvivalentnú kvalifikáciu, a naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili dodržiavanie príslušných ustanovení, aby bola európska maturita automaticky uznávaná vo všetkých členských štátoch, čím by sa zabránilo akejkoľvek diskriminácii medzi žiakmi Európskych škôl a žiakov, ktorí majú ekvivalentnú národnú kvalifikáciu;
21. naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili, že všetky ich univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania budú pri uznávaní vzdelania žiakov Európskych škôl uplatňovať rovnaké požiadavky ako pri žiakoch národných škôl a že títo žiaci získajú za svoje vzdelanie rovnaký počet kreditov, aby mali rovnaké šance a príležitosti pri podávaní prihlášok na vysokú školu;
22. nabáda členské štáty a regionálne samosprávy, ktoré majú zákonodarné právomoci v oblasti vzdelávania, aby homologizovali príslušnú časť svojho verejného školského systému, aby mohli žiakom po ukončení stredoškolského štúdia vydať európske maturitné vysvedčenie;
23. nabáda najvyššiu radu, aby aktívnejšie rozvíjala Európske školy podľa vzoru najlepších vzdelávacích systémov na svete, ktoré boli zverejnené na základe štúdií PISA a podporuje rozvoj partnerstiev medzi Európskymi školami a národnými školami ako prostriedku na podporu výmeny medzi študentmi a učiteľmi a na zlepšenie informovanosti o systéme Európskych škôl v členských štátoch v súlade s programom Comenius;
Rozpočtové hľadisko
24. konštatuje, že príjmy škôl stagnujú alebo klesajú najmä preto, že vzhľadom na nedostatok miest školy odmietajú zapísať žiakov zo zmluvných organizácií alebo z rodín mimo inštitúcií Spoločenstva, a naliehavo žiada nové riešenia, ktoré vezmú do úvahy nové finančné prostriedky, ktoré je možné získať od mobilných pracovníkov zo súkromného sektora a iných medzinárodných inštitúcií;
25. berie na vedomie, že je potrebné racionalizovať náklady na riadenie škôl, ale zdôrazňuje, že snaha obmedziť výdavky nesmie spochybniť základné zásady, na ktorých je založený koncept Európskych škôl, ako je výučba rodného jazyka učiteľmi, pre ktorých je vyučovaný jazyk materinským jazykom, nesmie ovplyvniť základné predmety, ako prírodné vedy a matematika a nesmie sa uskutočniť na úkor kvality výučby; zdôrazňuje, že sa musia zabezpečiť rovnaké a rovnocenné vyučovacie podmienky pre deti zo všetkých jazykových spoločenstiev Európskych škôl;
26. žiada Európsku úniu, aby stanovila svoj rozpočtový príspevok tak, aby bolo možné tieto zásady dodržať a umožnila tak primeraným spôsobom postarať sa o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami alebo o žiakov s inými poruchami učenia, ktorí si vyžadujú osobitnú podporu, a aby predložila podrobné rozčlenenie zdrojov vyčlenených na žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami s cieľom zabezpečiť optimálne využitie týchto prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby pred rozhodnutím o akýchkoľvek zmenách v rozpočte vypracovala v spolupráci so školami a združeniami rodičov/učiteľov posúdenie vplyvu rôznych možností racionalizácie systému vrátane preskúmania vzdelávacích aspektov;
27. domnieva sa, že v krátkodobom výhľade treba splniť záväzky Európskej únie, zároveň však treba brať do úvahy kontext rozpočtových obmedzení, ktorý prevláda tak na úrovni Únie, ako aj na úrovni členských štátov; konštatuje, že v návrhu rozpočtu na rok 2012 sa predpokladá zvýšenie prostriedkov pre Európske školy o 1,7 %, zatiaľ čo rozpočtové ťažkosti prinútili Komisiu navrhnúť zmrazenie svojich administratívnych výdavkov a zvýšenie administratívnych výdavkov pre všetky európske inštitúcie o 1,3 %; v záujme splnenia všetkých rozpočtových potrieb sa zaväzuje dôkladne preskúmať rozpočtové prostriedky v príslušných rozpočtových riadkoch;
28. zdôrazňuje, že aktívna účasť Únie na činnosti Európskych škôl je v porovnaní s jej finančným príspevkom, ktorý vyčleňuje zo svojho rozpočtu, nepomerne nízka;
29. poukazuje na skutočnosť, že navrhované zníženie rozpočtov Európskych škôl predstavuje vážnu hrozbu pre kvalitu vzdelávania a ich riadneho fungovania, a preto namieta proti akémukoľvek znižovaniu rozpočtu;
30. domnieva sa, že mnohé systematické problémy vyplývajú z neplnenia si povinností zo strany členských štátov; poukazuje na to, že podľa dohovoru neexistujú právne záruky plnenia si povinností zo strany členských štátov;
31. konštatuje, že niektoré štáty v čoraz väčšej miere neplnia svoje záväzky týkajúce sa vysielania učiteľov, pričom sa odvolávajú najmä na rozdiel medzi percentuálnym zastúpením školopovinných detí s ich štátnou príslušnosťou a príspevkom do rozpočtu škôl, ktorý sa od nich požaduje;
32. konštatuje, že mechanizmus prerozdelenia nákladov sa musí taktiež uplatňovať s cieľom podporiť spravodlivejší systém pri platení školného požadovaného od rodičov, ktorí nie sú súčasťou európskych inštitúcií alebo spoločností, ktoré podpísali s európskymi školami dohodu;
33. žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie systému rezervných zoznamov s cieľom obsadiť pracovné miesta, ktoré nemôžu zaujať vyslaní učitelia, a tie, ktoré musia obsadiť miestne prijatí pracovníci, s cieľom zabezpečiť pokrytie potrieb z hľadiska počtu učiteľov, ako aj z hľadiska kvality a kontinuity výučby;
34. podporuje vytváranie nových jazykových sekcií okamžite po dosiahnutí kvóty žiakov s cieľom umožniť žiakom bez jazykovej sekcie študovať v materinskom jazyku a predchádzať akejkoľvek diskriminácii v porovnaní so žiakmi v iných jazykových sekciách, pričom sa zároveň znížia náklady spojené s osobitným postavením žiakov bez jazykovej sekcie;
35. so znepokojením konštatuje, že nedostatok vyslaných pracovníkov musí byť kompenzovaný náborom miestnych lektorov, ktorí sú platení školami; žiada najvyššiu radu, aby zabezpečila, aby členské štáty, ktoré neprispievajú finančne prostredníctvom vysielania učiteľov, odvádzali zodpovedajúci finančný príspevok do rozpočtu škôl;
36. domnieva sa, že súčasný systém financovania nadmerne zaťažuje niektoré členské štáty, pokiaľ ide o vysielanie učiteľov a poskytovanie školskej infraštruktúry, a žiada najvyššiu radu, aby prehodnotila model financovania škôl a náboru učiteľov;
37. opätovne potvrdzuje, že Európske školy musia byť financované riadnym a dostatočným spôsobom, aby sa splnili záväzky prijaté v rámci dohovoru a Služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Únie, zabezpečila kvalita poskytovaného vzdelávania a zaručili rovné a rovnocenné podmienky výučby pre deti všetkých jazykových sekcií Európskych škôl.
V tejto súvislosti berie na vedomie nedávnu petíciu združení rodičov žiakov a učiteľov Európskych škôl v Bruseli, ktorá poukazuje na vážne hrozby, ktoré môžu navrhované obmedzenia predstavovať pre kvalitu vzdelávania a riadne fungovanie Európskych škôl, a preto je proti prípadným rozpočtovým škrtom;
38. žiada Komisiu, aby podnikla kroky s cieľom určiť percento osobitného poplatku určeného na Európske školy;
39. zdôrazňuje, že z dlhodobého hľadiska je dôležité zabezpečiť, aby bol finančný príspevok Európskej únie transparentnejší a urobiť viac preto, aby sa v školách zaručila otvorenosť a rozmanitosť a zároveň zaviedol udržateľný systém financovania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spresnila, na aké účely sa používajú mimoriadne odvody z platov úradníkov; žiada Komisiu, aby Parlament informovala o stave realizácie reformy z roku 2009, ako aj o potrebách v oblasti financovania na budúce roky, najmä čo sa týka politiky v oblasti budov;
Pedagogické hľadisko
40. želá si, aby sa v súlade s článkom 4 Dohovoru o štatúte Európskych škôl, ktorý chce podporovať zbližovanie a vzájomné porozumenie medzi žiakmi rôznych jazykových sekcií prostredníctvom niektorých spoločných vyučovacích hodín v triedach rovnakého ročníka, zvážilo širšie využívanie tzv. pracovných jazykov na výučbu všetkých predmetov, ktoré nie sú prvoradé, bez toho, aby to poškodilo tých, ktorých jazyk nie je jedným z pracovných jazykov;
41. trvá na tom, že učenie niektorých predmetov v „nie veľmi používaných“ národných jazykoch, ktorými hovorí malý počet občanov EÚ, má tiež určitú hodnotu;
42. zdôrazňuje potrebu externého hodnotenia učebných osnov Európskych škôl, ktoré by neviedlo k dodatočným nákladom pre školy a význam uskutočnenia prebiehajúcej reformy maturitnej skúšky;
43. žiada, aby nábor miestnych lektorov spĺňal kritériá špičkovej úrovne, aby sa zabezpečila kvalita vyučovania, odbornej prípravy a zastupovania v prípade absencie a aby najvyššia rada zabezpečila, aby boli takíto lektori hodnotení inšpektormi;
44. domnieva sa, že osobitné programy odbornej prípravy a odborné semináre pre učiteľov pochádzajúcich z rôznych národných systémov by mali byť organizované tak, aby ich v súlade so spoločnými normami a kritériami pripravili na prácu v rámci európskeho školského systému;
45. opätovne potvrdzuje, že starostlivosť o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami je prioritou, a že Európske školy musia urobiť všetko pre to, aby sa zlepšila ich schopnosť v oblasti vzdelávania žiakov so zdravotným postihnutím; v tejto súvislosti žiada najvyššiu radu, aby zabezpečila uplatňovanie koeficientov pre túto kategóriu žiakov pri výpočte veľkosti tried a aby zabezpečila plnú integráciu týchto žiakov;
46. žiada najvyššiu radu Európskych škôl, aby pristúpila k uplatneniu odporúčaní týkajúcich sa žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami, ktoré sú výsledkom prieskumu skupiny švédskych expertov z roku 2009, a aby na túto tému vypracovala akčný plán;
47. zdôrazňuje potrebu vypracovania dobre fungujúceho systému, ktorý by pomáhal žiakom so zdravotným postihnutím počas ich procesu začleňovania sa do Európskych škôl (napr. pomoc špeciálnych učiteľov) s cieľom zabezpečiť mobilitu ich rodičov;
48. konštatuje, že oficiálna miera nezvládnutia ročníka vo výške 2,7 %, ktorú oznámila najvyššia rada, nezohľadňuje veľký rozdiel školských výsledkov na Európskych školách, v ktorých už po mnoho rokov dochádza k nezvyčajne vysokej miere opakovania ročníka vo frankofónnej sekcii, žiada najvyššiu radu, aby preskúmala vzdelávacie a finančné príčiny a dôsledky tohto problému, miery nezvládnutia ročníka vo všeobecnosti a neustále vysokého počtu detí opakujúcich ročník;
49. opätovne žiada najvyššiu radu, aby sa zamerala na nájdenie alternatívnych riešení pre žiakov, ktorí vypadnú z prípravy na európsku maturitnú skúšku, a aby zvážila vytvorenie vysvedčenia o ukončení štúdia, ktoré nahradí maturitné vysvedčenie pre žiakov, ktorí sa chcú orientovať na odborné štúdium; trvá na tom, že každé nové vysvedčenie musí prejsť posúdením vplyvu a musí sa zabezpečiť, aby bolo prínosom pre existujúci kvalifikačný rámec;
50. opätovne potvrdzuje, že starostlivosť o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami musí ostať prioritou, predovšetkým preto, že Európske školy ešte stále ponúkajú iba jeden druh vysvedčenia, a sú preto povinné zabezpečiť maximálnu podporu žiakom s cieľom v čo najväčšej možnej miere zabrániť školskému zlyhaniu, ktoré by mohlo viesť do slepej uličky, ak žiak nemá z jazykových alebo iných dôvodov možnosť vzdelávať sa v národnom školskom systéme hostiteľskej krajiny;
o
o o
51. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, členským štátom a Najvyššej rade európskych škôl.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.
Súčasný stav
Prvá Európska škola bola založená v Luxemburgu v októbri 1953 na podnet skupiny úradníkov.
Tento vzdelávací experiment, v rámci ktorého sa združili deti s rozličnými materinskými jazykmi, bol rýchlo považovaný sa pozitívny, a takýmto spôsobom bolo postupom času v rôznych mestách založených 14 európskych škôl, ktoré v súčasnosti zodpovedajú kategórii škôl tzv. typu I.
V roku 2010 tieto školy navštevovalo 22 778 žiakov, z toho 14 292 v školách v Bruseli a Luxemburgu, čo predstavuje približne 63 % celkového počtu žiakov.
Od roku 2007 do roku 2010 počet žiakov vzrástol o 8,35 %.
Podľa plánu sa v roku 2012 otvoria dve nové školy, a to v Bruseli a v Luxemburgu.
Žiaci sú zaradení do troch kategórií.
Žiaci kategórie I sú najmä deti úradníkov a zmluvných zamestnancov inštitúcií.
Ich podiel sa neustále zvyšuje a v súčasnosti predstavujú takmer tri štvrtiny všetkých žiakov.
Ich podiel je viac než 90 % na 4 školách v Bruseli, kde sa vzhľadom na nedostatočnú infraštruktúru uplatňuje reštriktívna politika zápisu žiakov kategórie II (ktorí sa prijímajú za podmienok stanovených v dohodách uzatvorených medzi školami a niektorými organizáciami a podnikmi) a kategórie III (ktorých rodičia platia školné).
Vzhľadom na nedostatok priestorov najvyššia rada rozhodla, že už nebude podpisovať zmluvy týkajúce sa kategórie II pre školy v Bruseli.
2.
Pedagogické hľadisko
V rámci pedagogickej organizácie Európskych škôl sa stanovuje, že vzdelávanie sa poskytuje v materinskom jazyku žiakov.
Preto má každá škola niekoľko jazykových sekcií.
Predmety a ich obsah sú rovnaké v každej sekcii.
Ak podmienky na vytvorenie novej jazykovej sekcie nie sú splnené, žiaci bez jazykovej sekcie sú začlenení do inej jazykovej sekcie, pričom sa vzdelávajú vo svojom rodnom jazyku a majú osobitný program výučby na zlepšenie úrovne jazyka sekcie, do ktorej sú začlenení.
V záujme podpory skutočne multikultúrneho vzdelávania sa kladie dôraz na štúdium, chápanie a používanie cudzích jazykov.
Štúdium prvého cudzieho jazyka, ktorý sa používa ako pracovný jazyk (anglický, nemecký alebo francúzsky jazyk) je povinné od prvého ročníka základnej školy.
Všetci žiaci sa učia druhý cudzí jazyk od druhého ročníka strednej školy.
Výučba jazykov spája študentov rôznych národností; jazyky vyučujú učitelia, ktorých materinským jazykom je daný jazyk.
Táto jazyková rozmanitosť sa uplatňuje v rámci hodín výtvarnej, hudobnej a telesnej výchovy, kde sú vždy prítomné skupiny z rôznych jazykových sekcií.
Ďalšou charakteristikou je tzv. európska hodina na základnej škole, v rámci ktorej sa deti jedenkrát týždenne spoločne stretávajú na účely hier a kultúrnej a umeleckej činnosti.
Európske školy ponúkajú iba jeden typ vzdelávania, ktorý vedie k získaniu európskeho maturitného vysvedčenia.
Keďže v prípade študentov s poruchami učenia nie je možné zmeniť zameranie, systém poskytuje pomoc žiakom s osobitnými vzdelávacími potrebami, aby mohol tento diplom získať maximálny počet žiakov.
V rokoch 2009-2010 priemerná miera opakovania ročníka medzi žiakmi na základných a stredných školách dosiahla 2,7%.
3.
Rozpočtové hľadisko a personálna politika
V preambule Dohovoru o štatúte Európskych škôl sa vymedzuje, že systém Európskych škôl
Ú. v.
ES L 212, 17.8.1994, s.
3. je systémom sui generis, založeným na spolupráci medzi členskými štátmi a Európskou úniou.
Článok 25 dohovoru stanovuje, že rozpočet škôl je financovaný z:
(1) príspevkov členských štátov prostredníctvom zachovania vyplácania odmien vyslaným alebo povereným učiteľom a prípadne prostredníctvom finančného príspevku, o ktorom jednomyseľne rozhodne najvyššia rada;
(2) príspevku Európskych spoločenstiev, ktorý je určený na pokrytie rozdielu medzi celkovým objemom výdavkov škôl a súčtom ostatných príjmov;
(3) príspevkov od organizácií, ktoré nie sú organizáciami Spoločenstva a s ktorými najvyššia rada uzatvorila dohodu;
Pokiaľ ide o príspevky členských štátov, v roku 2010 nebolo členskými štátmi obsadených 64 miest vyslaných učiteľov, z čoho 27 miest bolo anglofónnych.
Anglický jazyk sa učia takmer všetci žiaci a žiaci bez jazykovej sekcie sa začleňujú tiež predovšetkým do anglickej (a francúzskej) sekcie
V roku 2010 bolo v bruselských školách 66,83 % žiakov bez jazykovej sekcie zapísaných do anglickej sekcie, 29 % žiakov do francúzskej sekcie a 4 % do nemeckej sekcie. .
Táto situácia spôsobuje nerovnováhu medzi percentom britských žiakov a vyslaných učiteľov rovnakej národnosti.
V dôsledku toho najvyššia rada v roku 2008 v Helsinkách vymedzila všeobecné zásady spravodlivého rozdelenia nákladov medzi členskými štátmi na základe percentuálneho podielu žiakov každej národnosti (pozri bod 4).
Prijaté riešenie umožňuje členským štátom, aby v prípade želania poskytli učiteľov na výučbu jazyka, ktorý nie je ich materinským jazykom.
Po 2 rokoch je zrejmé, že len málo členských štátov je pripravených znášať náklady na miesta pre výučbu pracovného jazyka.
Jediným spôsobom ako odstrániť nedostatok učiteľov je preto využívanie lektorov, ktorí sú prijatí na mieste a financovaní z rozpočtu škôl.
Jedna tretina vyučovacích hodín v Európskych školách je teraz vykonávaná lektormi, čo logicky zvyšuje príspevok Únie do rozpočtu škôl.
Ak sledujeme vývoj jednotlivých príspevkov rôznych subjektov systému prispievania do rozpočtu škôl od roku 2005, konštatujeme, že došlo k poklesu podielu príspevkov od členských štátov, zvýšeniu podielu príspevku Komisie a poklesu podielu príspevkov od žiakov kategórie III
Výročná správa generálneho tajomníka Najvyššej rady európskych škôl, ref. č.: 2011-02-D-39-fr-1. .
4.
Reforma z roku 2009 a otvorenie systému
V spolupráci s Európskym parlamentom, ktorý sa o Európskych školách vyjadril najmä vo svojom uznesení z roku 2005
Uznesenie Európskeho parlamentu o možnostiach vypracovania systému Európskych škôl (Ú. v.
EÚ C 193E, 17.8.2006, s.333). , Európska komisia začala od roku 2004 uvažovať o najlepšom spôsobe reformy systému Európskych škôl s cieľom umožniť systému, aby mohol čeliť výzvam rozšírenej Únie.
Táto reforma mala byť tiež príležitosťou na rozšírenie prístupu k európskym štúdiám.
Ako to Európsky parlament zdôraznil vo svojom uznesení z roku 2005, európsky pedagogický model sa osvedčil a je žiaduce, aby bol prístupný aj iným žiakom, nielen žiakom z Európskych škôl.
Najvyššia rada schválila v máji 2009 zásady tejto reformy zameranej predovšetkým na tri aspekty:
· zjednodušiť všeobecné riadenie systému tak, aby sa rozhodnutia prijímali na vhodnej úrovni;
· zabezpečiť, aby náklady na prevádzku systému boli rovnomerne rozdelené medzi všetky členské štáty,
· otvoriť systém školám typu II (národné školy schválené najvyššou radou, ktorých prioritným poslaním je prijímať deti z európskych inštitúcií) a školám typu III (národné školy akreditované najvyššou radou, ktoré môžu prijímať deti bez rozdielu).
Odvtedy viacero národných škôl nachádzajúcich sa na území Európskej únie a poskytujúcich európske vzdelávanie podpísali dohodu o akreditácii, ktorá im umožňuje používať európske učebné osnovy a prípadne udeliť európske maturitné vysvedčenie.
5.
Stanovisko spravodajcu:
Európske školy boli vytvorené s cieľom zabezpečiť deťom zamestnancov európskych inštitúcií, ktorí musia pracovať a žiť v zahraničí v odlišnom kultúrnom prostredí, prístup ku vzdelaniu v ich materinskom jazyku, aby sa tieto deti mohli kedykoľvek vrátiť do školy v krajine ich pôvodu.
Ide tu teda o potrebu a nie o prepych.
Treba mať na pamäti, že vo všetkých členských štátoch je vzdelávanie zadarmo a že zamestnanci inštitúcií nemajú inú možnosť, než zapísať svoje deti do týchto špecifických škôl, ak im chcú zaistiť vzdelávanie v materinskom jazyku.
Je zrejmé, že viac než 50 rokov od vzniku prvej Európskej školy sa koncept musí vyvíjať a prispôsobovať sa novým hospodárskym a spoločenským požiadavkám.
Musí však byť aj naďalej inšpirujúcim modelom pre národné školské systémy, ktoré zhodnocujú európske občianstvo a podporujú rozvoj mobility.
Ak finančná kríza vyžaduje určité škrty v rozpočte, je potrebné analyzovať situáciu viac z hľadiska investície do budúcnosti mladých Európanov ako z hľadiska nákladov.
Úspory by nemali narušiť základné zásady, na ktorých je systém založený.
V tejto súvislosti je dôležité, aby vzdelávanie naďalej poskytovali učitelia vyučujúci vo svojom materinskom jazyku.
Akékoľvek odchýlenie od tejto zásady je chybou; ak má systém ťažkosti pri hľadaní učiteľov vyučujúcich v rodnom jazyku, znamená to, že je potrebné uskutočniť reformu politiky prijímania zamestnancov.
Než sa však začne uvažovať o novej reforme, spravodajca sa domnieva, že by mal byť najprv v plnej miere využitý súčasný systém, v rámci ktorého by členské štáty mali poskytnúť finančný príspevok do rozpočtu škôl, ak nevyšlú učiteľov.
Pokiaľ ide o personálnu politiku, spravodajca konštatuje, že neplnenie povinnosti v oblasti vysielania učiteľov zo strany členských štátov vyvoláva veľmi silný tlak na rozpočet EÚ.
Stále rastie počet lektorov, ktorých školy musia prijímať a platiť priamo, čo ešte viac zaťažuje vyrovnávací príspevok poskytovaný Komisiou.
Je nevyhnutné pripomenúť členským štátom, ktoré si neplnia svoje povinnosti, aby vyslali učiteľov podľa kvót.
V tejto súvislosti je v záujme zníženia záťaže pre niektoré členské štáty, a to najmä tie, ktoré poskytujú učiteľov pre jazykové sekcie, kde je začlenená väčšina žiakov bez jazykovej sekcie, potrebné zabezpečiť, aby sa uplatňovala koncepcia vzdelávania v materinskom jazyku okamžite po dosiahnutí kvóty žiakov, ktorá je potrebná na otvorenie jazykovej sekcie.
To je jediný spôsob ako zabrániť diskriminácii medzi žiakmi bez jazykovej sekcie a ostatnými žiakmi.
Spravodajca sa tiež domnieva, že by sa dali dosiahnuť podstatné úspory, ak by sa zovšeobecnilo používanie pracovných jazykov (angličtina, nemčina a francúzština) na výučbu všetkých predmetov, ktoré nie sú prvoradé.
Celkovo sa spravodajca domnieva, že sa treba vo väčšej miere orientovať na vytváranie škôl typu II a typu III, ktoré sú konkrétnym krokom smerom k „európskemu“ vzdelávaniu prístupnému väčšiemu počtu žiakov.
Hodnotenie fungovania systému Európskych škôl je pozitívne pričom tento systém otvára možnosti, ktoré nabádajú k vytvoreniu rámca pre európsky vzdelávací systém.
Je však zodpovednosťou členských štátov, aby pracovali nielen na zachovaní tohto systému, ale aj na rozšírení tohto jedinečného a výnimočného modelu vzdelávania v Európe.
16.6.2011
STANOVISKO Výboru pre rozpočet
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
k systému Európskych škôl
( 2011/2036(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Damien Abad
NÁVRHY
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže Európske školy sú financované z príspevkov členských štátov, ktoré predstavujú 21 % celkového rozpočtu škôl, a z vyrovnávacieho príspevku Európskej únie, ktorý v roku 2010 tvoril približne 58 % z celkového rozpočtu Európskych škôl stanoveného v položke 26 01 51,
B. keďže v roku 2004 bol zavedený mimoriadny odvod z platov úradníkov, ktorým sa mali, okrem iného, financovať Európske školy;
C. keďže hlavným cieľom reformy Európskych škôl v roku 2009 bolo otvoriť ich širšej a rozmanitejšej verejnosti a zároveň zabezpečiť dlhodobú životaschopnosť systému;
D. keďže nárast v počte žiakov Európskych škôl je priamym dôsledkom náborovej politiky inštitúcií EÚ po roku 2004, ktorá vyústila do prijímania zamestnancov mladších ako 30 rokov; medzitým si títo mladí úradníci založili rodiny a následne zapísali svoje deti do Európskych škôl,
1. opätovne potvrdzuje, že Európske školy musia byť financované riadnym a dostatočným spôsobom, aby sa splnili záväzky prijaté v rámci Dohovoru a Služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Únie, zabezpečila kvalita vzdelávania a zaručili rovné a rovnocenné technické podmienky pre deti všetkých jazykových sekcií Európskych škôl.
V tejto súvislosti berie na vedomie nedávnu petíciu združení rodičov žiakov a učiteľov Európskych škôl v Bruseli, ktorá poukazuje na vážne dôsledky, ktoré môžu navrhované obmedzenia predstavovať pre kvalitu vzdelávania a riadne fungovanie Európskych škôl, a preto je proti prípadným rozpočtovým škrtom;
2. domnieva sa, že v krátkodobom výhľade treba splniť záväzky Európskej únie, zároveň však treba brať do úvahy kontext rozpočtových obmedzení, ktorý prevláda tak na úrovni Únie, ako aj na úrovni členských štátov; konštatuje, že v návrhu rozpočtu na rok 2012 sa predpokladá zvýšenie prostriedkov pre Európske školy o 1,7 %, zatiaľ čo rozpočtové ťažkosti prinútili Komisiu navrhnúť zmrazenie svojich administratívnych výdavkov a zvýšenie administratívnych výdavkov pre všetky európske inštitúcie o 1,3 %; v záujme splnenia všetkých rozpočtových potrieb sa zaväzuje dôkladne preskúmať rozpočtové prostriedky v príslušných rozpočtových riadkoch;
3. zdôrazňuje, že z dlhodobého hľadiska je dôležité zabezpečiť, aby bol finančný príspevok Európskej únie transparentnejší a urobiť viac preto, aby sa v školách zaručila otvorenosť a rozmanitosť a zároveň zaviedol udržateľný systém financovania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spresnila, na aké účely sa používajú mimoriadne odvody z platov úradníkov; žiada Komisiu, aby Parlament informovala o stave realizácie reformy z roku 2009, ako aj o potrebách v oblasti financovania na budúce roky, najmä čo sa týka politiky v oblasti budov;
4. konštatuje, že metóda financovania Európskych škôl môže spôsobiť problémy niektorým členským štátom, ktorých finančný príspevok formou vysielania učiteľov nezodpovedá počtu zapísaných študentov z daného členského štátu; domnieva sa preto, že je potrebné prehodnotiť spôsob financovania škôl a prijímania učiteľov;
5. domnieva sa, že vyššia miera rozpočtovej autonómie každej školy môže účinným spôsobom zlepšiť hospodárenie so zdrojmi, ktoré jej boli pridelené; zdôrazňuje, že táto vyššia miera autonómie sa môže uplatňovať až potom, čo Komisia posúdi, či by školám prospela.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
15.6.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
34
1
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Damien Abad, Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Francesca Balzani, Reimer Böge, Lajos Bokros, Isabelle Durant, James Elles, Göran Färm, José Manuel Fernandes, Eider Gardiazábal Rubial, Salvador Garriga Polledo, Jens Geier, Ivars Godmanis, Estelle Grelier, Jutta Haug, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Anne E. Jensen, Sergej Kozlík, Jan Kozłowski, Alain Lamassoure, Giovanni La Via, Vladimír Maňka, Barbara Matera, Claudio Morganti, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, László Surján, Helga Trüpel, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Frédéric Daerden, Edit Herczog, Jan Mulder, María Muñiz De Urquiza
22.6.2011
STANOVISKO Výboru pre právne veci
pre Výbor pre kultúru a vzdelávanie
o systéme európskych škôl
( 2011/2036(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko: Cecilia Wikström
NÁVRHY
Výbor pre právne veci vyzýva Výbor pre kultúru a vzdelávanie, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže preambula Dohovoru o štatúte európskych škôl z roku 1994 určuje
Ú. v.
EÚ L 212, 17.08.1994, s.
3. , že systém európskych škôl je jediný svojho druhu a predstavuje formu spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a Európskymi spoločenstvami, pričom plne uznáva zodpovednosť členských štátov za obsah vyučovania a usporiadanie ich vzdelávacieho systému, ako aj za ich kultúrnu a jazykovú rôznorodosť,
B. keďže správna rada schválila v apríli 2009 reformu systému európskych škôl,
C. keďže vyše 50-ročné skúsenosti s fungovaním európskych škôl poukazujú na jedinečnosť a príťažlivosť tohto systému a jeho vzdelávacieho modelu; keďže jedným z cieľov reformy je otvoriť tento systém a európsku maturitnú skúšku aj pre ostatných žiakov v Únii; keďže ciele reformy nemožno úspešne dosiahnuť bez zásadnej zmeny právneho postavenia, na ktorom je celý systém založený,
D. keďže v správe Komisie o systéme európskych škôl z roku 2009
KOM (2010) 595 v konečnom znení. sa poukazuje na pretrvávajúce a zhoršujúce sa systematické problémy, ako sú nedostatok vyslaných učiteľov, oneskorené poskytovanie infraštruktúry pre školy alebo jej nedostatočné poskytovanie, čo má priame dôsledky na kvalitu vzdelávania, spôsob zápisu do týchto škôl, kvalitu života žiakov, rodičov a učiteľov a na finančné aspekty fungovania európskych škôl,
1. domnieva sa, že súčasné medzivládne právne postavenie európskych škôl naráža na svoje hranice a vyžaduje si hĺbkovú zmenu; je presvedčený, že táto zmena by mala byť takej povahy, aby Únii umožnila podporovať, koordinovať alebo dopĺňať činnosti členských štátov bez potláčania ich právomocí a prijímať na tieto účely právne záväzné akty v zmysle článkov 2 a 6 ZFEÚ;
2. domnieva sa, že mnohé systematické problémy sa rovnajú neplneniu povinností zo strany členských štátov; poukazuje na neexistujúce právne záruky plnenia povinností členských štátov v súlade s dohovorom;
3. zdôrazňuje, že európske školy sa v súčasnosti nachádzajú v situácii právnej neistoty, čo sa prejavuje tým, že orgány škôl prijímajú predpisy s nejasným právnym postavením a nejednoznačnou jurisdikciou, že na napadnutie týchto predpisov na súdoch jednotlivých štátov neexistujú dostatočné možnosti a že v tejto súvislosti sa nemožno obrátiť na európskeho ochrancu práv;
4. zdôrazňuje, že aktívna účasť Únie na činnosti európskych škôl je v porovnaní s jej finančným príspevkom, ktorý vyčleňuje zo svojho rozpočtu, nepomerne nízka;
5. domnieva sa, že európske školy by mali fungovať pod záštitou Únie; domnieva sa, že vhodným právnym základom by v tejto súvislosti mohol byť článok 165 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že: „Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť” a ďalej sa špecifikujú ciele činnosti Únie, ktoré sa zhodujú s cieľmi európskych škôl.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
21.6.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
21
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Sajjad Karim, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Tadeusz Zwiefka
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Piotr Borys, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, József Szájer
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Jörg Leichtfried, María Muñiz De Urquiza
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
14.7.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
23
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Magdi Cristiano Allam, Zoltán Bagó, Lothar Bisky, Piotr Borys, Jean-Marie Cavada, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marco Scurria, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Milan Zver
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Heinz K. Becker, Ivo Belet, Nadja Hirsch, Seán Kelly, Iosif Matula, Georgios Papanikolaou
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Sergio Gaetano Cofferati, Olle Schmidt
