A6-0182/2008
13.5.2008
SPRÁVA
o budúcnosti mladých poľnohospodárov v rámci súčasnej reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky
(2007/2194(INI))
Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Spravodajca:
Donato Tommaso Veraldi
PE 402.594v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................13
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................17
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o budúcnosti mladých poľnohospodárov v rámci súčasnej reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky
( 2007/2194(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. januára 2001 o situácii a výhľadoch mladých poľnohospodárov v Európskej únii
Ú. v.
ES C 262, 18.9.2001, s.
153. ,
– so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)
Ú. v.
EÚ L 277, 21.10.2005, s.
1. ,
– so zreteľom na lisabonskú stratégiu, ktorej cieľom je, aby sa Európa do roku 2010 stala najkonkurenčnejšou a najdynamickejšou ekonomikou založenou na vedomostiach na svete,
– so zreteľom na výsledky verejného vypočutia z 26. februára 2008,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu,
– so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ( A6‑0182/2008 ),
A. keďže Göteborská stratéga ustanovuje prioritu konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti európskeho hospodárstva a mladí poľnohospodári môžu pri jej úspešnom dosahovaní zohrávať dôležitú úlohu,
B. berúc do úvahy európsky model viacfunkčného poľnohospodárstva a jeho schopnosti dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj vidieckych oblastí vďaka rozloženiu poľnohospodárskych podnikov,
C. keďže s napredovaním reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) sa otvárajú nové možnosti pre množstvo aspektov, ktoré sa týkajú začatia podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov a zriaďovania nových poľnohospodárskych podnikov, pričom však tieto možnosti nie sú na európskom území rovnaké, čo sťažuje strategický prístup Spoločenstva,
D. keďže percentuálny podiel poľnohospodárov v Európskej únii mladších ako 35 rokov je na základe údajov Eurostatu z roku 2003 len 7 % a klesá, zatiaľ čo produkcia potravín v budúcnosti musí naďalej stúpať; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom úplných a aktuálnych údajov týkajúcich sa počtu mladých poľnohospodárov a ich postavenia v rámci európskeho poľnohospodárstva,
E. keďže okamžitá revízia spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) (kontrola stavu) umožňuje cielenejšie presmerovanie pomoci pre mladých poľnohospodárov, aby sa zabránilo plytvaniu,
F. keďže je presvedčený o potrebe vytvorenia životaschopných a prijateľných existenčných podmienok pre mladých ľudí, aby bolo možné reagovať na výzvy, ktoré predstavujú potravinová a energetická bezpečnosť Európskej únie, rast a zamestnanosť vo všetkých európskych vidieckych oblastiach, ako aj trvalo udržateľné a stále obhospodarovanie pôdy,
G. keďže je presvedčený o potrebe mnohofunkčného prístupu a najmä o účelnosti zabezpečenia najmä politiky pomoci mladým poľnohospodárom,
H. keďže pre vidiecke oblasti je prvoradé, aby sa mladí poľnohospodári stali majiteľmi poľnohospodárskych podnikov, vzhľadom nato, že poľnohospodárstvo je naďalej základným pilierom hospodárskej činnosti a sociálnej siete vo väčšine týchto oblastí;
I. keďže sa ukazuje, že európska stratégia na podporu vzdelávania a ďalšieho vzdelávania mladých poľnohospodárov je z podnikateľského hľadiska naliehavo potrebná,
J. keďže pozoruje veľkú dynamiku v rozhodovaní mladých poľnohospodárov, ich chuť podstúpiť riziko, schopnosť vyhľadávať synergie a komplementárnosť a realizovať rozhodnutia v oblasti plánovania s vysokou mierou inovácie nad rámec bežnej poľnohospodárskej praxe,
K. keďže jednotlivé politiky v prospech mladých poľnohospodárov síce prispeli k tomu, že dodali európskemu poľnohospodárstvu nový impulz, generačná obnova majiteľov poľnohospodárskych podnikov však zostáva naďalej jednou z výziev, ktorú musí Európska únia vyriešiť,
L. keďže mladí poľnohospodári musia zápasiť s ďalšími problémami v rámci poľnohospodárskeho odvetvia, akými sú vysoké náklady na začatie činnosti, vysoká miera zadlženia, nedostatok dostupných podnikov a nedostatok špecifickej odbornej prípravy; navyše v rámci poľnohospodárskej politiky sa zavádza čoraz viac povinností pre podnikateľov v súvislosti s rámcovými podmienkami, napríklad v oblasti ochrany životného prostredia, zdravia zvierat, dobrých životných podmienok zvierat, potravinovej bezpečnosti a správy krajiny,
M. keďže mladé a dynamické poľnohospodárske odvetvie musí predstavovať jeden zo základných prvkov na dosiahnutie cieľov stanovených Lisabonskou stratégiou;
N. keďže prostredníctvom nového nariadenia o podpore rozvoja vidieka je možné uskutočniť plánovanie na obdobie do 31. decembra 2013,
O. keďže územie Európskej únie tvoria z 92 % vidiecke oblasti, pričom už polovica obyvateľstva žije v mestách a polovica na vidieku,
P. keďže generačná obnova je potrebná na zachovanie vysokej kvality európskych výrobkov, potravinovej bezpečnosti a sebestačnosti Európskej únie aj v budúcnosti,
1. potvrdzuje, že jedným z cieľov reformovanej SPP by malo byť zabezpečenie lepšej generačnej obnovy poľnohospodárov a že v tomto zmysle majú nástroje prvého a druhého piliera v prospech životaschopného poľnohospodárstva a rozvinutého vidieka osobitne doplnkový charakter;
2. potvrdzuje, že podpora generačnej obnovy poľnohospodárov je dôležitá v záujme toho, aby bolo možné čeliť potravinovým, energetickým, environmentálnym a územným výzvam, na ktoré musí európske poľnohospodárstvo reagovať v súčasnosti aj v budúcnosti; domnieva sa, že všetky tieto výzvy, ktoré sa spájajú s očakávaniami spoločnosti, nebude možné riešiť bez silného poľnohospodárstva a bez veľkého počtu poľnohospodárov v Únii;
3. zdôrazňuje, že rozšírenie Európskej únie o nové členské štáty posilnilo jej kultúrnu rozmanitosť a umožnilo vyššiu rozmanitosť výrobkov a prostredníctvom politiky zameranej na neustálu inováciu a kvalitu výrobkov Spoločenstva a dôrazu na výkony výrobcov v dôležitej oblasti potravinovej bezpečnosti ponúka ideálnu príležitosť na zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva;
4. zastáva názor, že pri vyvíjaní a realizácii opatrení na podporu mladých poľnohospodárov treba osobitne zohľadňovať situáciu mladých poľnohospodárov v nových členských štátoch;
5. preto vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na zavedenie európskej značky kvality, ktorá spotrebiteľom umožní ľahko identifikovať výrobky, ktoré boli vyrobené v súlade s prísnymi európskymi normami v oblasti ochrany životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a potravinovej bezpečnosti;
6. poznamenáva, že pokiaľ ide o kvalitu, cieľom by mala byť rozmanitosť výroby a výrobkov;
7. poznamenáva, že hlavnou podmienkou pre omladenie skupiny poľnohospodárov je prístup k pôde, vzhľadom na jej vysoké náklady;
8. domnieva sa, že cieľom SPP v budúcnosti bude musieť byť odstraňovanie prekážok, ktoré v súčasnosti bránia mladým ľuďom v prístupe k poľnohospodárskej činnosti, pričom jednou z jej priorít musí byť striedanie generácií;
9. ďalej vyzýva na zvýšené úsilie pri objasňovaní európskeho poľnohospodárskeho modelu verejnosti vrátane jeho noriem v oblasti ochrany životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a potravinovej bezpečnosti;
10. domnieva sa, že začatie podnikateľskej činnosti mladých zakladateľov alebo nadobúdateľov poľnohospodárskych podnikov je veľkou výhodou pre rozšírenú Úniu;
11. upozorňuje na pretrvávajúce ťažkosti spojené s vysokými počiatočnými nákladmi, ako sú napríklad výška kúpnej ceny a nájmu za poľnohospodársku pôdu, ako aj potreba neustálych investícií do hmotného majetku a ľudských zdrojov, v záujme zvyšovania úrovne technickej a logistickej inovácie a poukazuje na to, že toto zvyšovanie presahuje rámec kúpy strojov a zariadení a vyžaduje si výskum, ako aj prístup k výsledkom výskumu;
12. žiada Komisiu, aby podporila členské štáty pri zriadení pozemkovej banky, ktorá by sa mala vytvoriť na základe pôdy, ktorá sa uvoľnila v dôsledku odchodu na predčasný dôchodok; domnieva sa, že je potrebné zaviesť podporu pre spoločné obstarávanie drahých strojov a zariadení, ktoré sa využívajú len zriedkavo na individuálne účely;
13. vyzýva na revíziu výšky príspevku pri začatí podnikateľskej činnosti, ktorá zostala rovnaká od zavedenia a nezodpovedá už potrebám poľnohospodárov;
14. zdôrazňuje význam pozemkovej otázky pri problémoch spojených so začatím podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov a žiada Komisiu, aby skúmala tento jav týkajúci sa nárastu cien pôdy, ktorý je sčasti spôsobený urbanizačným tlakom a špekuláciou;
15. odporúča vyvinúť nástroje, ktoré pri prevode poľnohospodárskej pôdy umožnia uprednostniť mladých poľnohospodárov, ktorí začínajú podnikať, pred poľnohospodármi, ktorí rozširujú svoj podnik, a to najmä prostredníctvom mechanizmu predčasného odchodu do dôchodku, prostredníctvom pomoci na nadobudnutie pozemku v budúcnosti, mechanizmu postupného začatia podnikateľskej činnosti a prenájmu časti pôdy;
16. berie na vedomie nevyhnutnosť zlepšiť účinnosť politík pomoci mladým poľnohospodárom pri začatí podnikateľskej činnosti a dôležitosť ustanovenia ďalších prvoradých kritérií pri vytváraní kategórií prijímateľov pomoci, ktoré budú zohľadňovať objektívne vlastnosti;
17. vyzýva Komisiu, aby vo svojom návrhu legislatívneho textu o kontrole stavu SPP navrhla, aby sa pomoc poskytovaná mladým poľnohospodárom, ktorú stanovujú právne predpisy o rozvoji vidieka, stala súčasťou povinných opatrení obsiahnutých v plánoch vypracovaných členskými štátmi, v dôsledku čoho by sa mal takisto zvýšiť príspevok poskytovaný pri začatí podnikateľskej činnosti;
18. zastáva názor, že podpornými opatreniami pre mladých poľnohospodárov treba podporovať aj začínajúcich poľnohospodárov, keďže môžu byť cenným zdrojom obnovy európskeho poľnohospodárstva; preto poukazuje na to, že podpora musí byť určená najmä pre nových podnikateľov, a nie pre podnikateľov končiacich s poľnohospodárstvom; považuje za potrebné zdôrazniť, že opatrenia na podporu prevzatia podnikov nesmú nijako narušiť hospodársku súťaž medzi začínajúcimi poľnohospodármi a potomkami poľnohospodárov;
19. pripomína, že osobitne dôležité je zabrániť dezertifikácii znevýhodnených poľnohospodárskych oblastí a pokračovať tak v dosahovaní cieľov územnej kohézie Únie, podporovať začatie podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov v oblastiach s trvalým prírodným znevýhodnením, ako sú ostrovy a pohoria, kde sú vyššie náklady na zariadenie, stavbu budov a dostupnosť a kde je často potrebné diverzifikovať činnosti, aby sa dosiahla postačujúca hranica životaschopnosti;
20. vyzýva Komisiu, aby preskúmala účinnosť a prínos rôznych vnútroštátnych a európskych opatrení zameraných na mladých poľnohospodárov a podala o tom správu do 1. júla 2009;
21. konštatuje, že mnoho mladých poľnohospodárov považuje investičnú podporu a úľavy na úrokových sadzbách za najefektívnejšie prostriedky na oživenie svojej podnikateľskej činnosti a posilnenie svojho konkurenčného postavenia; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby investičnej podpore a úľavám ma úrokových sadzbách venovali náležitú pozornosť;
22. žiada Komisiu, aby vypracovala štúdiu o účinku výrobného práva, práva na jednotnú platbu alebo práva na poskytnutie príspevku pri začatí podnikateľskej činnosti mladým poľnohospodárom, pretože všetky tieto nástroje zapríčiňujú časté konflikty medzi generáciami v dôsledku toho, že mladí ľudia, ktorí chcú začať podnikať, majú sťažený prístup k týmto právam; je toho názoru, že by bolo vhodné, aby pritom Komisia vyvodila všetky dôsledky vyplývajúce z riadenia SPP, aby sa zvýšila schopnosť mladých ľudí začať podnikať;
23. poznamenáva, že na lepšie zohľadnenie zvýšenia nákladov pri preberaní podnikov a ťažkostí spojených so začatím podnikateľskej činnosti na citlivých územiach treba zvýšiť hornú hranicu pomoci Spoločenstva, ktorá je obmedzená na 55 000 EUR, a predĺžiť obdobie na zosúladenie noriem po začatí podnikateľskej činnosti z troch na päť rokov;
24. zdôrazňuje, že poľnohospodárska činnosť je často poslednou prežívajúcou činnosťou vo vidieckych oblastiach, a že je preto potrebné zaviesť opatrenia na podporu začatia podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov, ale okrem životaschopnosti ich podnikov bude potrebné venovať pozornosť aj tomu, aby sa životné prostredie na vidieku stalo prijateľným, pričom je potrebné podporiť rovnaký prístup k verejným službám (pošty, školy, verejná doprava, zdravotná starostlivosť, atď.) a podporiť zachovanie služieb pre verejnosť (obchody a remeselníci, zariadenia pre starostlivosť o malé deti a starších ľudí, sociálna a bytová výstavba, atď.) a priestorov sociálneho života, ktoré umožňujú prekonať izoláciu (kaviarne, kultúrne strediská, športové strediská, atď.);
25. zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť nástroje, ktoré umožnia, aby sa mladí poľnohospodári mohli vzdialiť zo svojich podnikov z dôvodu odbornej prípravy, dovolenky, narodenia dieťaťa, atď.;
26. oceňuje príležitosť podmieniť pridelenie príspevku mladým poľnohospodárom pri začatí i čiastočnom začatí podnikateľskej činnosti dobrovoľným vypracovaním podnikateľského plánu ako nástroja, ktorý by im časom umožnil rozvoj činností vo svojich nových podnikoch v oblasti poľnohospodárstva a v iných oblastiach spojených s vidieckym prostredím;
27. odporúča, aby v systéme na podporu začatia podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov boli stanovené opatrenia na podporu vlastníkov prenajímajúcich poľnohospodárske podniky mladým poľnohospodárom a/alebo pomoc pri nájme, ktorá môže trvať až desať rokov po začatí podnikateľskej činnosti;
28. zdôrazňuje, že mladý poľnohospodár, ktorý chce začať podnikať, má sťažený prístup k financovaniu a že preto treba v praxi využívať pôžičky so zvýhodnenou úrokovou sadzbou, ktoré umožňujú mladým poľnohospodárom realizovať ich projekty na začatie podnikateľskej činnosti, zabezpečujú ich kontinuitu a bránia veľkému zadlženiu;
29. konštatuje, že vysoká miera zadlženia a vysoké náklady na začatie podnikateľskej činnosti mladým poľnohospodárov výrazne sťažujú možnosti vybudovania dobrej konkurenčnej pozície; preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby predložili dodatočné riešenia týchto špecifických problémov;
30. zastáva názor, že podnikateľské aktivity mladých poľnohospodárov by sa mali podporiť prostredníctvom transparentných, jednoduchších a menej ťažkopádnych predpisov, čo by malo za následok zníženie nákladov;
31. domnieva sa preto, že členské štáty a regionálne orgány by mali preskúmať možnosti zavedenia alebo zlepšenia systémov na poskytovanie počiatočného kapitálu novým poľnohospodárom pri zvýhodnených sadzbách;
32. vyjadruje súčasne poľutovanie nad dosahom niektorých faktorov špekulatívneho a štrukturálneho charakteru, ktoré bránia primeranému využívaniu výrobných faktorov (pôda, práca, kapitál), akými sú napríklad záruky potrebné na poskytnutie úveru, vysoké úroky, právne alebo daňové prekážky, sociálne odvody a administratívne náklady, a domnieva sa, že na odstránenie chorobných javov a rozporov spôsobujúcich narušenie hospodárskej súťaže sú potrebné primerané politické opatrenia;
33. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli nové (daňové) opatrenia s cieľom pomôcť mladým poľnohospodárom niesť vysoké úrokové náklady, ktorým čelia bezprostredne po obstaraní svojich podnikov; vyzýva Komisiu, aby na tento účel predložila konkrétne návrhy v rámci reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky;
34. požaduje, aby poskytovanie takýchto opatrení v prospech mladých poľnohospodárov bolo povinné v rámci činností ustanovených na základe osi I v nariadení (ES) č. 1698/2005 v záujme zlepšenia konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho odvetvia;
35. opätovne potvrdzuje svoj názor, že opatrenia na rozvoj vidieka by mali byť priamo zamerané na poľnohospodárov;
36. zastáva názor, že Komisia musí preskúmať špecifickú finančnú podporu mladých poľnohospodárov v rámci osi II a III politiky rozvoja vidieka, pokiaľ ide o sociálnu infraštruktúru a zlepšenie účasti mladých ľudí na trhu práce na vidieku;
37. žiada, aby sa zvýšili príspevky poskytované pri začatí podnikateľskej činnosti poľnohospodárom, ktorí vykonávajú multifunkčné činnosti (poľnohospodárske a iné), aby mladí poľnohospodári, ktorí vykonávajú výlučne poľnohospodárske činnosti, alebo ktorí tieto činnosti dopĺňajú inými príjmami vo vidieckych oblastiach, mohli mať prístup k príspevkom poskytovaným pri prvom začatí podnikateľskej činnosti;
38. žiada členské štáty, aby poskytli mladým vlastníkom a vlastníčkam, ktorí sa nachádzajú v ťažkej situácii, prístup k príspevkom poskytovaným pri prvom začatí podnikateľskej činnosti, ktoré potrebujú na to, aby mohli prispôsobiť svoje poľnohospodárske podniky vykonávaním poľnohospodárskych činností alebo ich doplnením inými príjmami, tak aby sa pre nich zabezpečila priemerná životná úroveň vzhľadom na dostupný príjem a prácu;
39. domnieva sa, že mladí poľnohospodári v EÚ by mali byť schopní navzájom si konkurovať za rovnakých podmienok v EÚ pre všetkých; preto vyzýva na dôsledné preskúmanie a následné uplatňovanie súčasného článku 69 nariadenia Rady 1782/2003 s cieľom zabrániť akémukoľvek narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom európskom trhu;
40. žiada, aby boli všetky politiky na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka plne zlučiteľné s cieľmi, ktoré si vytýčila sama EÚ v rámci lisabonskej stratégie, s cieľom umožniť mladým poľnohospodárom, aby vyvíjali svoju činnosť v dynamickom hospodárskom prostredí;
41. domnieva sa, že, v rámci preskúmania stavu SPP treba podporovať stabilizáciu a zabezpečovanie príjmov z poľnohospodárstva, ktoré sú základnou podmienkou pre generačnú obnovu v poľnohospodárstve, a to zavádzaním nových nástrojov na riadenie inovačného rizika a krízové riadenie na európskej úrovni, aby bolo možné čeliť pohybu na trhu a veľkej cenovej nestálosti;
42. domnieva sa, že prvoradou úlohou je dosiahnuť skutočné zjednodušenie a lepšiu transparentnosť pri realizácii nástrojov a opatrení v prospech mladých poľnohospodárov, ktorí vykonávajú poľnohospodárske činnosti potrebné na zabezpečenie životaschopnosti ich podnikateľskej činnosti vrátane toho, ak tieto činnosti dopĺňajú iné nepoľnohospodárske činnosti spojené s vidieckym prostredím;
43. pripomína, že treba zabrániť znevýhodňovaniu poľnohospodárov, ktorí ešte budú zo strednodobého hľadiska aktívni, ale už nie sú považovaní za mladých poľnohospodárov a ktorí musia takisto riešiť nové výzvy;
44. poukazuje na to, že s ohľadom na vysoké požiadavky kladené na „manažérov zajtrajška“ je nevyhnutné zvýšiť intenzitu mimoškolského odborného a ďalšieho vzdelávania s cieľom zabezpečiť efektívny prenos vedomostí z oblasti poľnohospodárskeho výskumu do oblasti poľnohospodárstva;
45. je toho názoru, že v súvislosti s dedičským právom je potrebná právna úprava schopná ochrániť poľnohospodársky podnik ako celok, aby bolo možné získať úspory z rozsahu aj zo sortimentu, pričom dedičské opatrenia zahŕňajúce strany, ktoré nie sú rodinnými príslušníkmi, by sa mali zjednodušiť s cieľom chrániť poľnohospodárske podniky a umožniť mladým podnikateľom so vzdelaním v oblasti poľnohospodárstva, aby sa stali poľnohospodármi;
46. domnieva sa, že mechanizmy členských štátov na predčasný odchod do dôchodku by sa mali uplatniť len v prípade, ak v podnikateľskej činnosti poľnohospodára odchádzajúceho do dôchodku bude pokračovať mladý poľnohospodár, alebo by tieto mechanizmy mali v takomto prípade poskytovať zvýhodnené úrokové sadzby;
47. zastáva názor, že celkové plány zamerané na začatie podnikateľskej činnosti a rozvoj nových poľnohospodárskych podnikov musia obsahovať, okrem iného, osobitné opatrenia na uznanie štatútu mladých poľnohospodárov, aby sa zaručili rovnaké sociálne práva mužov a žien; z tohto dôvodu je dôležité zachovať vo vidieckych regiónoch nezávislé štruktúry ako sú jasle, materské školy a služby na pomoc matkám s rodinami;
48. pozoruje, že sociálna a kultúrna osobitosť a rozmanitosť predstavujú kľúčový prvok v rámci politiky zhodnocovania výroby, rovnako ako identifikácia s presne vymedzeným územím a jedinečnosť spôsobov výroby, ako to dokazujú aj dobré meno a úspech poľnohospodárskych výrobkov s chráneným zemepisným označením alebo výrobkov s označením;
49. pripomína skutočnosť, že mladí poľnohospodári môžu mať prostredníctvom výchovy v oblasti výživy zameranej na blaho jednotlivca i spoločnosti rozhodujúci vplyv na zdravú výživu, a s potešením víta podobné aktivity, napríklad program Tellus organizácie mladých európskych poľnohospodárov CEJA alebo cezhraničné modelové projekty, napríklad projekt s názvom Schüler auf dem Bauernhof (Žiaci na farme);
50. zdôrazňuje nevyhnutnosť odborných informácií pre náuku o potravinách a stravovaní vo všetkých formách vzdelávacej činnosti;
51. domnieva sa, že v záujme toho, aby sa pozornosť mládeže vo väčšej miere upriamila na profesiu poľnohospodára, a to najmä pozornosť mladých ľudí, ktorí nepochádzajú z rodín poľnohospodárov, je potrebné podporiť túto profesiu a služby, ktoré poľnohospodár poskytuje pre spoločnosť okrem svojej výrobnej činnosti;
52. domnieva sa, že zhodnotenie poľnohospodárskej profesie sa uskutočňuje aj prostredníctvom lepšej komunikácie so širokou verejnosťou, a teda so spotrebiteľmi, o obsahu SPP, najmä pokiaľ ide o zdravotné, environmentálne požiadavky a blaho zvierat, podmienky poskytnutia pomoci, multifunkčnosť, kvalitu európskych výrobkov, príspevok k boju proti zmenám klímy, potravinovú nezávislosť a budúce výzvy týkajúce sa výživy celosvetovej populácie, ktorá by mala v roku 2050 dosiahnuť deväť miliárd osôb;
53. žiada posilnenie preferenčného záujmu Spoločenstva, aby sa pre európskych spotrebiteľov zaručila zdravotná a environmentálna kvalita výrobkov, ktoré kupujú, a aby sa poskytli kompenzácie európskym poľnohospodárom, ktorí musia čeliť konkurencii z tretích krajín, ktoré nedodržiavajú rovnakú úroveň zdravotných, environmentálnych a sociálnych požiadaviek;
54. domnieva sa, že je nutné upraviť podmienky pre mladých poľnohospodárov, aby mohli profitovať z väčšej pružnosti dopytu po tovare a službách súvisiacich s poľnohospodárskou činnosťou, ako aj z väčšej otvorenosti trhov na medzinárodnej úrovni, s perspektívou uzavretia viacstranných rokovaní; preto považuje za dôležité, aby Komisia v rámci rokovaní s WTO dosiahla dohodu, ktorou získa poľnohospodárske odvetvie dostatok priestoru na to, aby mohlo naďalej konkurovať tretím krajinám a zaručilo tým budúcnosť pre mladých poľnohospodárov; domnieva sa, že v tejto súvislosti je mimoriadne dôležité zohľadniť neobchodné záujmy;
55. domnieva sa, že mladí poľnohospodári by mali byť schopní konkurovať zahraničným konkurentom za rovnakých podmienok pre všetkých; preto vyzýva Komisiu, aby sa pri viacstranných, ako aj dvojstranných obchodných rokovaniach prioritná pozornosť venovala tomu, aby neobchodné záujmy boli uznané ako dovozné kritériá;
56. pripomína, že v perspektíve strednodobého a dlhodobého plánovania v rámci boja proti zmene klímy preberá nová generácia poľnohospodárov zodpovednosť a že postupuje v súlade s ochranou životného prostredia a tým, že využíva alternatívne zdroje energie šetrné k životnému prostrediu, najmä pestovaním biomasy a prevádzkovaním zariadení na bioplyn, aktívne prispieva k ochrane životného prostredia a znižovaniu CO 2 ;
57. zdôrazňuje, že mladí poľnohospodári musia čeliť dvojitej výzve: na jednej strane musia skutočne zavádzať opatrenia na zlepšenie poľnohospodárskych postupov, aby sa stali trvalo udržateľnejšie a životaschopnejšie, a na druhej strane musia umožniť, aby poľnohospodárstvo hralo dôležitú úlohu pri riadení environmentálnych prvkov a aby sa v tejto súvislosti stalo hlavným odvetvím v boji proti zmenám klímy; zdôrazňuje, že na tento účel sú potrebné politiky a opatrenia, ktoré poskytnú mladým poľnohospodárom dlhodobé a trvalo udržateľné perspektívy a takisto je potrebné finančne podporiť ich úsilie na ochranu životného prostredia;
58. pozoruje, že odvetvie poľnohospodárstva a lesníctva predstavuje jediný príklad hospodárskej činnosti, pri ktorej sa vďaka fotosyntéze pohlcuje oxid uhličitý, čím sa posilňuje potreba zachovať poľnohospodársku činnosť;
59. zdôrazňuje dôležitosť nasmerovania aplikovaného výskumu v poľnohospodárskom odvetví v súlade s reformou spoločnej poľnohospodárskej politiky, podpory prenosu technológií a zlepšenia prístupu poľnohospodárov k výsledkom výskumu a k najnovším inováciám týkajúcim sa spôsobov výroby a výrobných nástrojov. domnieva sa, že je potrebné, aby európski poľnohospodári mali ľahší prístup k výsledkom výskumu prostredníctvom vytvorenia siete na výmenu údajov o týchto prácach a vďaka koordinácii výskumu na vnútroštátnej a európskej úrovni;
60. konštatuje, že na to, aby sa výsledky výskumu presadili v praxi a aby výskum zodpovedal potrebám poľnohospodárskeho odvetvia, je nevyhnutná výmena medzi oblasťou vedy a jej užívateľmi;
61. zdôrazňuje, že je v hospodárskom záujme (zvýšenie produktivity) a environmentálnom záujme Únie (aktualizácia vedomostí o ekologických postupoch) vo zvýšenej miere podporovať odbornú prípravu poľnohospodárov počas celého ich pracovného života; podporuje najmä programy na podporu mobility mladých poľnohospodárov v Únii (najmä program Leonardo da Vinci); osobitne zdôrazňuje, že treba vytvárať nástroje, ktoré umožnia, aby sa mladí poľnohospodári mohli vzdialiť zo svojich podnikov počas trvania odbornej prípravy;
62. navrhuje vytvoriť v rámci poľnohospodárstva program pre mladých poľnohospodárov na výmenu osvedčených postupov;
63. domnieva sa, že treba vypracovať program výmen určený pre mladých poľnohospodárov, ktorý uľahčí výmenu osvedčených postupov;
64. odporúča zabezpečiť zachovanie, zdokonaľovanie a šírenie výrobných postupov spojených so špecifickosťou nejakého územia alebo kultúrneho dedičstva európskych poľnohospodárov;
65. domnieva sa, že zachovanie nájmu poľnohospodárskej pôdy je úzko spojené so začatím podnikateľskej činnosti mladých ľudí v poľnohospodárstve, a že je preto potrebné zaviesť politiku, ktorá umožní, aby sa pri prideľovaní pôdy uprednostnili mladí ľudia začínajúci podnikať; vyzýva Komisiu, aby vypracovala správu o pozemkovej problematike pri preberaní poľnohospodárskeho podniku mladými poľnohospodármi;
66. je toho názoru, že treba vhodnejšie doplniť začatie podnikateľskej činnosti spoločností zavedením osobitných opatrení pre túto formu začatia podnikateľskej činnosti, ktoré umožnia nielen znížiť náklady na začatie podnikateľskej činnosti pre mladých poľnohospodárov ale aj organizáciu práce podporujúcu životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov;
67. žiada zriadenie európskeho monitorovacieho strediska pre začatie podnikateľskej činnosti, prevod poľnohospodárskych podnikov a vidieckych oblastí;
68. odporúča zaviesť väčšiu pružnosť do postupov týkajúcich sa začatia podnikateľskej činnosti a prevodu poľnohospodárskych podnikov pomocou týchto prostriedkov: postupné začatie podnikateľskej činnosti so zreteľom na validáciu predchádzajúcich nadobudnutých profesionálnych skúseností uchádzača o začatie podnikateľskej činnosti, ak uchádzač nemá požadovaný stupeň vzdelania, poskytnutie výnimky z požiadavky na vekovú hranicu, ak uchádzač predloží životaschopný projekt na začatie podnikateľskej činnosti, najmä v znevýhodnených poľnohospodárskych oblastiach, atď.;
69. domnieva sa, že treba prijať opatrenia na podporu, sledovanie a poradenstvo pre mladých poľnohospodárov v rámci systému pomoci pri začatí podnikateľskej činnosti, a stanoviť si za cieľ zvyšovať počet úspešných začiatkov podnikateľskej činnosti a zároveň znižovať alebo úplne zabrániť prípadom ukončenia podnikateľskej činnosti alebo dokonca bankrotom;
70. navrhuje zaviesť Európsky rok dialógu medzi mestami a vidiekom;
71. vyzýva Komisiu, aby podporovala začínajúcich mladých poľnohospodárov prostredníctvom spoľahlivej politiky, administratívy zodpovedajúcej praxi a maximálnou podporou manažmentu;
72. vyzýva Komisiu, aby s primeraným odstupom predložila priebežnú správu o situácii mladých poľnohospodárov a konzultovala s dotknutými organizáciami mladých poľnohospodárov;
73. zdôrazňuje, že treba sledovať činnosť mladých poľnohospodárov počas niekoľkých rokov po začatí ich podnikateľskej činnosti a vytvoriť osobitný rezervný fond, z ktorého sa im poskytnú prostriedky na pomoc v prípade nepredvídateľných udalostí, ku ktorým došlo po začatím ich podnikateľskej činnosti, ako napríklad extrémny prejav počasia, ktorý v značnej miere poškodil úrodu, alebo veľký nárast nákladov;
74. vyzýva Komisiu, aby preštudovala metódy spoločného využívania osvedčených postupov v oblasti inovačných poľnohospodárskych postupov a riadenia poľnohospodárskej činnosti novými poľnohospodármi v celej Európe;
75. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Úvod
So záverom reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky je perspektíva európskeho poľnohospodárstva založeného na viacúčelovom modeli a väčšej konkurencieschopnosti zvlášť očakávaným scenárom, ktorému Európsky parlament venuje osobitnú pozornosť, najmä v súvislosti s mladými poľnohospodármi.
Na podnet spravodajcu sa začalo uvažovať o objasnení výziev, ktorým budú musieť mladí poľnohospodári čeliť.
Európsky parlament pri tejto príležitosti zorganizoval verejné vypočutie s cieľom určiť ťažkosti, s ktorými sa mladí poľnohospodári budú musieť vyrovnať v rámci reformovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky, ako aj príležitosti, ktoré im táto politika ponúkne.
Cieľ správy
Cieľom je upozorniť zainteresované strany na dôležitosť uprednostniť v prvom rade podnety v prospech mladých poľnohospodárov, ktoré im pomôžu vyriešiť problémy štrukturálneho aj normatívneho charakteru.
Výsledky dosiahnuté na základe usmernení platného práva na úrovni Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej úrovni, ukázali, že je nevyhnutné pokračovať v podnetoch v prospech zakladania nových poľnohospodárskych podnikov a v prospech mladých poľnohospodárov.
Hlavným cieľom je konkrétne podpora vstupu mladých do poľnohospodársko-potravinárskeho odvetvia, a zároveň generačná obnova, ktorá odvetviu zaistí väčšiu dynamiku.
Súčasný scenár
Európske poľnohospodárstvo musí v súčasnosti vykonávať množstvo úloh: vyrábať kvalitné potraviny, zabezpečovať potravinovú bezpečnosť, chrániť životné prostredie (pôdu a vodu), udržiavať krajinu, zachovávať a šíriť miestne kultúrne tradície.
Preto sa v posledných rokoch pozornosť prevádzkovateľov, vedcov a politických činiteľov odvetvia sústredila nielen na otázky týkajúce sa efektivity a konkurencieschopnosti jednotlivých agropotravinárskych odvetví, ale aj na niekoľkonásobné funkcie poľnohospodárstva a na úlohu primárneho sektora ako kľúčového prvku rozvoja vidieka, ktorý nadobúda plne trvalo udržateľnú podobu.
Nové podniky musia v tejto súvislosti čeliť výzvam, ktoré vyplývajú z väčšej otvorenosti trhu na medzinárodnej úrovni, a zároveň musia cítiť zodpovednosť v rámci boja proti klimatickým zmenám, ktorých účinky na životné prostredie sú čoraz viditeľnejšie.
V dôsledku štrukturálnej dynamiky vo vidieckych oblastiach má primárny sektor ťažkosti s plnením týchto úloh.
V súčasnosti, najmä v posledných rokoch, už je možné pozorovať v Európskej únii tendenciu opúšťania vidieckych oblastí, predovšetkým v najchudobnejších oblastiach, a zároveň pokračujúci jav starnutia vidieckeho obyvateľstva.
Vyše polovice európskych poľnohospodárskych podnikov tak riadia poľnohospodári, ktorí majú viac ako 55 rokov, a štvrtina poľnohospodárov má dokonca viac ako 65 rokov.
Najkritickejšia situácia je na juhu Európskej únie.
Poľnohospodári, ktorí majú menej ako 35 rokov, predstavujú v Spoločenstve iba 7,6 %.
Konkrétne v Rakúsku a v Nemecku predstavujú mladí poľnohospodári 17 % z celkového počtu poľnohospodárov; vo Fínsku a v Belgicku 14 %; vo Francúzsku a v Írsku približne 12 %.
Najnižšie miera zastúpenia mladých poľnohospodárov je najmä v krajinách okolo Stredozemného mora, predovšetkým v Portugalsku (3,7 %) a v Taliansku (5,2 %).
Je teda vhodné zaviesť politiky zamerané predovšetkým na podporu začatia podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov vo viacúčelovom poľnohospodárstve.
Poľnohospodárske podniky, ktoré riadia mladí poľnohospodári, sa v priemere ukazujú ako ziskovejšie, pretože mladí majú väčší sklon k prijímaniu inovačných rozhodnutí, ku kultivačným postupom, ktoré sú v súlade s ekosystémami, a k väčšej otvorenosti vzhľadom na požiadavky trhu.
Záujem Spoločenstva o mladých poľnohospodárov spočíva buď všeobecnejšie v podpore malých a stredných podnikov, alebo zo striktne odvetvového hľadiska v uznaní viacúčelovej úlohy poľnohospodárstva.
V Európskej únii môže byť začatie podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov a jej udržiavanie podporované prostredníctvom tzv. transverzálnych nástrojov podpory (nástroje, ktoré sa týkajú všetkých poľnohospodárov, ako napríklad pomoc na realizáciu investícií v podnikoch), ako aj pomocou osobitných ustanovení určených výhradne oprávneným príjemcom, ktorí majú menej ako 40 rokov.
Nástroje Spoločenstva, ktoré sú osobitne určené mladým poľnohospodárom, sú rozdelené do dvoch kategórií:
– podporné opatrenia spolufinancované prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV),
– opatrenia stanovené vzdelávacími a výskumnými programami Spoločenstva alebo inými intervenciami pod priamou správou Európskej únie, ktoré sa týkajú aj mladých poľnohospodárov, ako napríklad politiky predčasného odchodu do dôchodku.
Prvá kategória opatrení sa viac týka poľnohospodárstva, nevyžaduje sa však osobitné nariadenie pre mladých poľnohospodárov, a predovšetkým nevzniká povinnosť uplatňovať tieto opatrenia na kategóriu mladých poľnohospodárov.
Článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 ustanovuje prideľovanie pomoci na zjednodušenie začatia podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov v postavení vedúcich poľnohospodárskeho podniku.
V tomto kontexte sa kladie veľký dôraz na vypracovanie podnikateľského zámeru (plánované investície a činnosti), ktorý prostredníctvom špecifických ukazovateľov dokazuje uskutočniteľnosť a výnosnosť činností, ktoré by sa mali financovať.
Pomoc na začatie podnikateľskej činnosti môže byť vyplatená ako:
– jednorazový príspevok, ktorého maximálna prípustná výška sa rovná sume 25 000 EUR,
– bonifikácia úrokovej sadzby na úvery poskytované na úhradu výdavkov spojených so začatím podnikateľskej činnosti (výška sumy rovnajúca sa kapitalizovanej hodnote tejto bonifikácie nesmie byť vyššia ako jednorazový príspevok).
Pokiaľ ide o podporu odbornej prípravy a informovania, ten istý článok 20 uvedeného nariadenia ustanovuje podporu iniciatívam, ktoré sa zameriavajú na podporu šírenia poznatkov a inovačných postupov, najmä s cieľom pripraviť poľnohospodárov na nové kvalitatívne smerovanie ich výroby, na uplatňovanie výrobných metód, ktoré sú väčšmi v súlade s ochranou a zlepšovaním pôd a ktoré lepšie zodpovedajú požiadavkám spotrebiteľov, a poskytnúť im vzdelanie potrebné na riadenie ekonomicky ziskového poľnohospodárskeho podniku.
Podľa ustanovení tohto článku môže pomoc pri predčasnom odchode do dôchodku predstavovať:
– maximálnu pomoc vo výške 180 000 EUR pre poľnohospodárov, ktorí sa rozhodnú opustiť poľnohospodársku činnosť a svoj podnik previesť na iného poľnohospodára,
– maximálnu pomoc vo výške 40 000 EUR pre zamestnancov v poľnohospodárskom odvetví, ktorí sa v momente prevodu rozhodnú natrvalo opustiť poľnohospodársku činnosť.
Celkové trvanie pomoci nesmie prekročiť 15 rokov.
Problematické oblasti a možnosti
V súvislosti s predchádzajúcimi analýzami sa kritické body vťahujú najmä na problémy spojené s vysokými nákladmi na začatie podnikateľskej činnosti mladých poľnohospodárov.
Stále existujú prekážky týkajúce sa najmä dostupnosti úverov a ťažkosti s poskytovaním záruk požadovaných finančnými inštitúciami, medzi ktoré patrí najmä nutnosti ručiť.
Tieto ťažkosti ešte stupňuje rôznorodosť podmienok, ktoré poľnohospodárom ponúkajú úverové systémy jednotlivých členských štátov.
V dôsledku toho vysoká miera zadlženia mladých poľnohospodárov v mnohých prípadoch zmarí úsilie vynaložené prostredníctvom udelenia pomoci pri začatí podnikateľskej činnosti a okrem toho minimalizuje očakávaný vplyv právnej úpravy na štátnu pomoc, ktorú využíva množstvo členských štátov.
Pokiaľ ide o problém s prideľovaním pomoci na začatie podnikateľskej činnosti a prípadným vplyvom rozdelenia poľnohospodárskeho podniku v prípade dedičského konania, namiesto úspor z rozsahu existuje možnosť získať úspory zo sortimentu.
Týka sa to podnikov, ktorých hospodárska veľkosť nevplýva nevyhnutne na príjem a ktoré často predstavujú bohatstvo, pokiaľ ide o rozmanitosť a špecifickosť.
Na základe nových usmernení spoločnej poľnohospodárskej politiky treba povzbudzovať tento typ príležitostí a rozvíjať kvalitatívne faktory európskeho poľnohospodárstva.
V tejto súvislosti by bolo potrebné ustanoviť rôzne stimuly na podporu správy poľnohospodárskej pôdy v podobe spoločností s rôznym štatútom: verejná obchodná spoločnosť, jednoduchá spoločnosť, komanditná spoločnosť, komanditná spoločnosť s akciami, akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným, družstvo (najmä malé, s piatimi až ôsmimi spoločníkmi) atď. Prevod majetku na dedičov vo väčšine prípadov neustanovuje žiadnu povinnosť rozdelenia poľnohospodárskeho podniku.
Zdá sa, že počas prípravy programov na rozvoj vidieka by malo byť povinným opatrením prideľovanie stimulov na začatie podnikania s cieľom konkrétne uprednostniť podnety v prospech mladých poľnohospodárov.
V oblasti pôsobenia žien v poľnohospodárskom podniku by vzdelávanie a manažérsky rozvoj žien a odborná spôsobilosť žien v poľnohospodárstve mali byť podľa možností zamerané na nové poľnohospodárske podniky riadené predovšetkým ženami, a to v týchto formách:
– samostatné hospodárenie alebo v rámci spoločnosti riadenej ženami v pomere najmenej 60 %,
– osobná spoločnosť alebo družstvo tvorené ženami,
kapitálová spoločnosť, ktorej podiely patria najmenej z dvoch tretín ženám.
V súvislosti s možnosťou valorizovania výroby a služieb, ktoré môže ponúknuť poľnohospodárska činnosť a najmä nové podniky, je zrejmé, že politiky kvality môžu urýchliť prienik výrobkov s vysokou mierou špecifickosti na staré trhy, a zároveň môžu podporiť približovanie sa nových trhov.
Užšia väzba a lepšia asociácia poľnohospodárskych produktov s územím by mohli priniesť novú pridanú hodnotu vyplývajúcu z kultúrneho, ako aj kultivačného, bohatstva mladých európskych poľnohospodárov; takáto možnosť by sa však mala uznať ako investičný kapitál v prospech spoločnosti ako celku.
Mladí poľnohospodári, ktorí sa vyznačujú veľkou dynamikou a sklonom k inovácii, môžu dosiahnuť väčšiu konkurencieschopnosť, pod podmienkou, že sa im podarí získať prednostný prístup k programom na propagáciu a šírenie informácií.
Zvlášť medzinárodné a multiproduktové propagačné programy, na ktorých sa zúčastňujú najmä nové podniky, by mohli získať väčšiu podporu na úrovni Spoločenstva, ak by sa podiel Spoločenstva zvýšil z 50 % na 60 %, ako sa v súčasnosti plánuje v oblasti záhradníctva.
Na vnútornom trhu by sa informačné aktivity týkajúce sa poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov mohli osobitne zamerať na mladých v školskom veku, aby originálnym spôsobom poukázali, okrem zvyčajných parametrov, ako napríklad potravinová bezpečnosť alebo výrobné metódy šetrné k životnému prostrediu, aj na upevňovanie tradícií, priaznivé účinky konzumácie konkrétneho výrobku alebo informácie týkajúce sa diéty.
Mohol by sa tak dosiahnuť dvojitý výsledok: podpora konzumácie zdravých výrobkov a propagácia vyváženého životného štýlu.
Vzhľadom na mnohostranné rokovania s perspektívou väčšieho otvorenia trhov tretích krajín musia mladí poľnohospodári získať informácie a hodnotiace nástroje na odhadnutie trendov na trhu.
Využívanie monitorovacích stredísk mladých poľnohospodárskych podnikov by mohol byť spôsob na dosiahnutie tohto cieľa.
V súvislosti s témou výchovy v oblasti výživy (nie zdravotnej výchovy) je jasné, že osobitné poznatky, ktorými disponuje poľnohospodár, ako sú napríklad výrobné technológie, kvalitatívne a organoleptické vlastnosti výrobkov, vedomosti o vidieckom biotope a kultúrne súvislosti osobitného výrobného odvetvia, predstavujú kapitál, ktorý možno zhodnocovať a ďalej šíriť.
Cieľom je propagovať osobitné vlastnosti konkrétneho poľnohospodárskeho výrobku v záujme podpory správnej výchovy v oblasti výživy a ekológie opierajúcej sa o jedinečnú koncepciu: kultúra, ktorá živí.
Európske poľnohospodárstvo predstavuje v tomto kontexte jedinečný model, ktorého ďalšie šírenie možno zveriť mladým poľnohospodárom.
Poľnohospodárske a lesnícke odvetvie vďaka reakcii fotosyntézy prispieva k zachytávaniu oxidu uhličitého do pôdy a umožňuje tak uzavretie uhlíkového cyklu medzi biosférou a geosférou.
Mladí poľnohospodári zodpovedajú za budúcnosť európskeho poľnohospodárstva, a preto musia čeliť výzvam klimatických zmien.
Uznanie potenciálu, ktorý má odvetvie poľnohospodárstva v oblasti ochrany životného prostredia, sa musí vhodnými prostriedkami prejaviť v konkrétnych aktivitách zameraných na udržanie a rozširovanie poľnohospodárskych plôch.
Podpora poľnohospodárskeho odvetvia zo strany aplikovaného výskumu musí byť vždy väčšmi orientovaná na meniace sa požiadavky tak, aby sa zohľadnil viacodvetvový prístup poľnohospodárskej činnosti.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
6.5.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
33
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Vincenzo Aita, Peter Baco, Bernadette Bourzai, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Giovanna Corda, Joseph Daul, Albert Deß, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Véronique Mathieu, Rosa Miguélez Ramos, James Nicholson, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Donato Tommaso Veraldi, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Liam Aylward, Esther De Lange, Ilda Figueiredo, Gábor Harangozó, Wiesław Stefan Kuc, Astrid Lulling, Kyösti Virrankoski
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
-
