ROKOVACÍ PORIADOK
7. volebné obdobie
január 2012
Poznámka
pre
čitateľa
:
Rokovací poriadok, v súlade s rozhodnutiami Parlamentu o používaní rodovo neutrálneho jazyka vo svojich dokumentoch, zohľadňuje usmernenia v tejto veci, schválené skupinou na vysokej úrovni pre rodovú rovnosť a rozmanitosť 13. februára 2008 a potvrdené Predsedníctvom 19. mája 2008.
Výklad rokovacieho poriadku (v súlade s článkom 211) je uvedený kurzívou.
OBSAH
HLAVA
I
POSLANCI, ORGÁNY PARLAMENTU A POLITICKÉ SKUPINY
KAPITOLA
1
POSLANCI EURÓPSKEHO PARLAMENTU
Článok
1
Európsky parlament
Článok
2
Nezávislosť mandátu
Článok
3
Preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca
Článok
4
Trvanie poslaneckého mandátu
Článok
5
Výsady a imunity
Článok
6
Zbavenie imunity
Článok
7
Imunitné konanie
Článok
8
Vykonávanie štatútu poslancov
Článok
9
Finančné záujmy poslancov, pravidlá správania, povinný register transparentnosti a prístup do Parlamentu
Článok
10
Vnútorné vyšetrovania vedené Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)
Článok
11
Pozorovatelia
KAPITOLA
2
FUNKCIONÁRI PARLAMENTU
Článok
12
Dočasný predseda
Článok
13
Navrhovanie kandidátov a všeobecné ustanovenia
Článok
14
Voľba predsedu – otvárací prejav
Článok
15
Voľba podpredsedov
Článok
16
Voľba kvestorov
Článok
17
Funkčné obdobie funkcionárov Parlamentu
Článok
18
Uvoľnené funkcie
Článok
19
Predčasné ukončenie výkonu funkcie
KAPITOLA
3
ORGÁNY PARLAMENTU A ICH PÔSOBNOSŤ
Článok
20
Pôsobnosť predsedu
Článok
21
Pôsobnosť podpredsedov
Článok
22
Zloženie Predsedníctva
Článok
23
Pôsobnosť Predsedníctva
Článok
24
Zloženie Konferencie predsedov
Článok
25
Pôsobnosť Konferencie predsedov
Článok
26
Pôsobnosť kvestorov
Článok
27
Konferencia predsedov výborov
Článok
28
Konferencia predsedov delegácií
Článok
29
Informačná povinnosť Predsedníctva a Konferencie predsedov
KAPITOLA
4
POLITICKÉ SKUPINY
Článok
30
Utváranie politických skupín
Článok
31
Činnosť a právne postavenie politických skupín
Článok
32
Medziskupiny
Článok
33
Nezaradení poslanci
Článok
34
Zasadací poriadok
HLAVA
II
LEGISLATÍVNE, ROZPOČTOVÉ A INÉ POSTUPY
KAPITOLA
1
LEGISLATÍVNE POSTUPY - VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok
35
Pracovný program Komisie
Článok
36
Dodržiavanie Charty základných práv Európskej únie
Článok
37
Overovanie právneho základu
Článok
37a
Delegovanie legislatívnej právomoci
Článok
38
Overovanie zlučiteľnosti s viacročným finančným rámcom
Článok
38a
Posudzovanie dodržiavania zásady subsidiarity
Článok
39
Prístup k dokumentom a poskytovanie informácií Parlamentu
Článok
40
Zastúpenie Parlamentu na zasadaniach Rady
Článok
41
Právo iniciatívy udelené Parlamentu zmluvami
Článok
42
Iniciatíva podľa článku 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
Článok
43
Posudzovanie legislatívnych dokumentov
Článok
44
Legislatívne postupy týkajúce sa iniciatív členských štátov
KAPITOLA
2
POSTUP VO VÝBORE
Článok
45
Legislatívne správy
Článok
46
Zjednodušený postup
Článok
47
Nelegislatívne správy
Článok
48
Iniciatívne správy
Článok
49
Stanoviská výborov
Článok
50
Postup pridružených výborov
Článok
51
Postup spoločných schôdzí výborov
Článok
52
Vypracovanie správ
KAPITOLA
3
PRVÉ ČÍTANIE
Výbory
Článok
53
Zmena návrhu legislatívneho aktu
Článok
54
Stanoviská Komisie a Rady k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom
Plénum
Článok
55
Záver prvého čítania
Článok
56
Zamietnutie návrhu Komisie
Článok
57
Prijatie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu Komisie
Ďalší postup
Článok
58
Postup po prijatí pozície Parlamentu
Článok
59
Opätovné predloženie veci Parlamentu
Článok
60
vypúšťa sa
KAPITOLA
4
DRUHÉ ČÍTANIE
Výbory
Článok
61
Oznámenie pozície Rady
Článok
62
Predĺženie lehôt
Článok
63
Pridelenie veci gestorskému výboru a postup v tomto výbore
Plénum
Článok
64
Záver druhého čítania
Článok
65
Zamietnutie pozície Rady
Článok
66
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k pozícii Rady
KAPITOLA
5
TRETIE ČÍTANIE
Zmierovací postup
Článok
67
Zvolanie Zmierovacieho výboru
Článok
68
Delegácia v Zmierovacom výbore
Plénum
Článok
69
Spoločný text
KAPITOLA
6
SKONČENIE LEGISLATÍVNEHO POSTUPU
Článok
70
Medziinštitucionálne rokovania v legislatívnych postupoch
Článok
71
Dohoda v prvom čítaní
Článok
72
Dohoda v druhom čítaní
Článok
73
Požiadavky na vypracúvanie návrhov legislatívnych aktov
Článok
74
Podpis prijatých aktov
KAPITOLA
6a
ÚSTAVNÉ OTÁZKY
Článok
74a
Riadna revízia zmluvy
Článok
74b
Zjednodušená revízia zmluvy
Článok
74c
Zmluvy o pristúpení
Článok
74d
Vystúpenie z Únie
Článok
74e
Porušenie základných zásad členským štátom
Článok
74f
Zloženie Parlamentu
Článok
74g
Posilnená spolupráca medzi členskými štátmi
KAPITOLA
7
ROZPOČTOVÉ POSTUPY
Článok
75
Viacročný finančný rámec
Článok
75a
Pracovné dokumenty
Článok
75b
Prerokovanie návrhu rozpočtu – prvé štádium
Článok
75c
Finančný trialóg
Článok
75d
Rozpočtový zmierovací postup
Článok
75e
Prijatie rozpočtu s konečnou platnosťou
Článok
75f
Systém predbežných dvanástin
Článok
76
Absolutórium Komisii za plnenie rozpočtu
Článok
77
Ďalšie postupy udelenia absolutória
Článok
78
Parlamentná kontrola plnenia rozpočtu
KAPITOLA
8
VNÚTORNÉ ROZPOČTOVÉ POSTUPY
Článok
79
Odhad rozpočtu Parlamentu
Článok
79a
Postup pri zostavovaní odhadu rozpočtu Parlamentu
Článok
80
Právomoc týkajúca sa výdavkov a ich uhrádzania
KAPITOLA
9
POSTUP SÚHLASU
Článok
81
Postup súhlasu
KAPITOLA
10
vypúšťa sa
Článok
82
vypúšťa sa
KAPITOLA
11
INÉ POSTUPY
Článok
83
Postup pri vydávaní stanovísk podľa článku 140 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
Článok
84
Postupy týkajúce sa sociálneho dialógu
Článok
85
Postup pri preskúmaní dobrovoľných dohôd
Článok
86
Kodifikácia
Článok
87
Prepracovanie
Článok
87a
Delegované akty
Článok
88
Vykonávacie opatrenia
HLAVA
IIA
VONKAJŠIE VZŤAHY
KAPITOLA
12
MEDZINÁRODNÉ DOHODY
Článok
89
vypúšťa sa
Článok
90
Medzinárodné dohody
Článok
91
Postup podľa článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v prípadoch predbežného uplatňovania alebo pozastavenia uplatňovania medzinárodných dohôd alebo zaujatia postoja Únie v orgáne vytvorenom na základe medzinárodnej dohody
KAPITOLA
13
ZASTÚPENIE ÚNIE NAVONOK A SPOLOČNÁ ZAHRANIČNÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA
Článok
92
vypúšťa sa
Článok
93
Osobitní zástupcovia
Článok
94
vypúšťa sa
Článok
95
Medzinárodné zastúpenie
Článok
96
Konzultácie s Parlamentom a poskytovanie informácií Parlamentu v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
Článok
97
Odporúčania v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
Článok
98
Porušovanie ľudských práv
KAPITOLA
14
vypúšťa sa
Článok
99
vypúšťa sa
Článok
100
vypúšťa sa
Článok
101
vypúšťa sa
KAPITOLA
15
vypúšťa sa
Článok
102
vypúšťa sa
HLAVA
III
TRANSPARENTNOSŤ ČINNOSTI
Článok
103
Transparentnosť činnosti Parlamentu
Článok
104
Prístup verejnosti k dokumentom
HLAVA
IV
VZŤAHY S INÝMI ORGÁNMI A INŠTITÚCIAMI
KAPITOLA
1
VYMENOVANIA
Článok
105
Voľba predsedu Komisie
Článok
106
Voľba Komisie
Článok
107
Návrh na vyslovenie nedôvery Komisii
Článok
107a
Vymenovanie sudcov a generálnych advokátov Súdneho dvora Európskej únie
Článok
108
Vymenovanie členov Dvora audítorov
Článok
109
Vymenovanie členov Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
KAPITOLA
2
VYHLÁSENIA
Článok
110
Vyhlásenia Komisie, Rady a Európskej rady
Článok
111
Vyhlásenia, ktoré vysvetľujú rozhodnutia Komisie
Článok
112
Vyhlásenia Dvora audítorov
Článok
113
Vyhlásenia Európskej centrálnej banky
Článok
114
Odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík
KAPITOLA
3
PARLAMENTNÉ OTÁZKY
Článok
115
Otázky na ústne zodpovedanie s rozpravou
Článok
116
Hodina otázok
Článok
117
Otázky na písomné zodpovedanie
Článok
118
Otázky na písomné zodpovedanie pre Európsku centrálnu banku
KAPITOLA
4
SPRÁVY OSTATNÝCH INŠTITÚCIÍ
Článok
119
Výročné správy a iné správy ostatných inštitúcií
KAPITOLA
5
UZNESENIA A ODPORÚČANIA
Článok
120
Návrhy uznesení
Článok
121
Odporúčania Rade
Článok
122
Rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu
Článok
123
Písomné vyhlásenia
Článok
124
Konzultácia s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
Článok
125
Konzultácia s Výborom regiónov
Článok
126
Žiadosti adresované európskym agentúram
KAPITOLA
6
MEDZIINŠTITUCIONÁLNE DOHODY
Článok
127
Medziinštitucionálne dohody
KAPITOLA
7
ŽALOBY NA SÚDNOM DVORE EURÓPSKEJ ÚNIE
Článok
128
Konanie pred Súdnym dvorom Európskej únie
Článok
129
vypúšťa sa
HLAVA
V
VZŤAHY S NÁRODNÝMI PARLAMENTMI
Článok
130
Výmena informácií, kontakty a vzájomné poskytovanie vybavenia
Článok
131
Konferencia výborov pre európske záležitosti (COSAC)
Článok
132
Konferencia parlamentov
HLAVA
VI
ZASADANIA
KAPITOLA
1
ZASADANIA PARLAMENTU
Článok
133
Volebné obdobie, zasadania, schôdze, rokovania
Článok
134
Zvolanie Parlamentu
Článok
135
Miesto rokovaní Parlamentu a schôdzí výborov
Článok
136
Účasť poslancov na rokovaniach
KAPITOLA
2
PROGRAM PRÁCE PARLAMENTU
Článok
137
Návrh programu
Článok
138
Rokovanie v pléne bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a bez rozpravy
Článok
139
Krátke prednesenie
Článok
140
Schválenie a zmeny programu
Článok
141
Mimoriadna rozprava
Článok
142
Naliehavý postup
Článok
143
Spoločná rozprava
Článok
144
Lehoty
KAPITOLA
3
VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ PRE PRIEBEH ROKOVANÍ
Článok
145
Prístup do rokovacej sály
Článok
146
Jazyky
Článok
147
Prechodné opatrenia
Článok
148
Doručovanie dokumentov
Článok
149
Pridelenie rečníckeho času a zoznam rečníkov
Článok
150
Jednominútové vystúpenia
Článok
151
Osobné vyhlásenia
KAPITOLA
4
OPATRENIA V PRÍPADE NEDODRŽIAVANIA PRAVIDIEL SPRÁVANIA POSLANCOV
Článok
152
Okamžité opatrenia
Článok
153
Sankcie
Článok
154
Vnútorné odvolacie postupy
KAPITOLA
5
UZNÁŠANIASCHOPNOSŤ A HLASOVANIE
Článok
155
Uznášaniaschopnosť Parlamentu
Článok
156
Predkladanie a prednes pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
Článok
157
Prípustnosť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
Článok
158
Postup pri hlasovaní
Článok
159
Rovnosť hlasov
Článok
160
Zásady pri hlasovaní
Článok
161
Poradie hlasovania o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch
Článok
162
Posudzovanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov pléna vo výbore
Článok
163
Hlasovanie po častiach
Článok
164
Hlasovacie právo
Článok
165
Hlasovanie
Článok
166
Záverečné hlasovanie
Článok
167
Hlasovanie podľa mien
Článok
168
Elektronické hlasovanie
Článok
169
Tajné hlasovanie
Článok
170
Vysvetlenia hlasovania
Článok
171
Spory o hlasovaní
KAPITOLA
6
PROCEDURÁLNE NÁVRHY A NÁMIETKY
Článok
172
Procedurálne návrhy
Článok
173
Procedurálne námietky
Článok
174
Námietka neprípustnosti veci
Článok
175
Vrátenie veci výboru
Článok
176
Uzavretie rozpravy
Článok
177
Odloženie rozpravy a hlasovania
Článok
178
Prerušenie alebo skončenie rokovania
KAPITOLA
7
VEREJNÝ ZÁZNAM Z ROKOVANIA
Článok
179
Zápisnica
Článok
180
Prijaté texty
Článok
181
Doslovný zápis
Článok
182
Audiovizuálny záznam rokovania
HLAVA
VII
VÝBORY A DELEGÁCIE
KAPITOLA
1
VÝBORY - ZLOŽENIE A PÔSOBNOSŤ
Článok
183
Zriaďovanie stálych výborov
Článok
184
Zriaďovanie osobitných výborov
Článok
185
Vyšetrovacie výbory
Článok
186
Zloženie výborov
Článok
187
Náhradníci
Článok
188
Pôsobnosť výborov
Článok
189
Výbor s pôsobnosťou pre preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca
Článok
190
Podvýbory
Článok
191
Predsedníctvo výboru
Článok
192
Koordinátori výborov a tieňoví spravodajcovia
KAPITOLA
2
VÝBORY - PRIEBEH ROKOVANÍ
Článok
193
Schôdze výborov
Článok
194
Zápisnice zo schôdzí výborov
Článok
195
Hlasovanie vo výbore
Článok
196
Ustanovenia o rokovaní v pléne, ktoré sa vzťahujú na výbory
Článok
197
Hodina otázok vo výbore
KAPITOLA
3
MEDZIPARLAMENTNÉ DELEGÁCIE
Článok
198
Zriaďovanie medziparlamentných delegácií a ich pôsobnosť
Článok
199
Spolupráca s Parlamentným zhromaždením Rady Európy
Článok
200
Spoločné parlamentné výbory
HLAVA
VIII
PETÍCIE
Článok
201
Petičné právo
Článok
202
Preskúmanie petícií
Článok
203
Oznámenie o petíciách
Článok
203 a
Iniciatíva občanov
HLAVA
IX
OMBUDSMAN
Článok
204
Voľba ombudsmana
Článok
205
Činnosť ombudsmana
Článok
206
Odvolanie ombudsmana z funkcie
HLAVA
X
SEKRETARIÁT PARLAMENTU
Článok
207
Sekretariát
HLAVA
XI
PRÁVOMOCI SÚVISIACE S POLITICKÝMI STRANAMI NA EURÓPSKEJ ÚROVNI
Článok
208
Právomoc predsedu
Článok
209
Právomoc Predsedníctva
Článok
210
Právomoc gestorského výboru a pléna
HLAVA
XII
UPLATŇOVANIE ROKOVACIEHO PORIADKU A POSTUP PRI JEHO NOVELIZÁCII
Článok
211
Uplatňovanie rokovacieho poriadku
Článok
212
Zmeny rokovacieho poriadku
HLAVA
XIII
RÔZNE
Článok
213
Symboly Únie
Článok
214
Neukončené záležitosti
Článok
215
Usporiadanie príloh
Článok
216
Korigendá
PRÍLOHA
I
Kódex správania poslancov Európskeho parlamentu v oblasti finančných záujmov a konfliktov záujmov
PRÍLOHA
II
Priebeh hodiny otázok podľa článku 116
PRÍLOHA
III
Usmernenia pre otázky na písomné zodpovedanie podľa článkov 117 a 118
PRÍLOHA
IV
Usmernenia a všeobecné pravidlá, ktoré je potrebné dodržiavať pri výbere záležitostí do programu rozpravy o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu podľa článku 122
PRÍLOHA
V
vypúšťa sa
PRÍLOHA
VI
Postup posudzovania a prijímania rozhodnutí o udelení absolutória
PRÍLOHA
VII
Pôsobnosť stálych výborov
I.
Výbor pre zahraničné veci
II.
Výbor pre rozvoj
III.
Výbor pre medzinárodný obchod
IV.
Výbor pre rozpočet
V.
Výbor pre kontrolu rozpočtu
VI.
Výbor pre hospodárske a menové veci
VII.
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci
VIII.
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín
IX.
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
X.
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
XI.
Výbor pre dopravu a cestovný ruch
XII.
Výbor pre regionálny rozvoj
XIII.
Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
XIV.
Výbor pre rybné hospodárstvo
XV.
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
XVI.
Výbor pre právne veci
XVII.
Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci
XVIII.
Výbor pre ústavné veci
XIX.
Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
XX.
Výbor pre petície
PRÍLOHA
VIII
Dôverné a citlivé dokumenty a informácie
PRÍLOHA
IX
Podrobné ustanovenia o výkone vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu
PRÍLOHA
X
Register transparentnosti
PRÍLOHA
XI
Výkon funkcie ombudsmana
PRÍLOHA
XII
Predchádzanie podvodom, korupcii a ďalšej protiprávnej činnosti poškodzujúcej záujmy spoločenstiev
PRÍLOHA
XIII
Dohoda medzi Európskym parlamentom a Komisiou o postupoch na vykonávanie rozhodnutia Rady 1999/468/ES, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu, zmeneného a doplneného rozhodnutím 2006/512/ES
PRÍLOHA
XIV
Rámcová dohoda o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou
PRÍLOHA
XV
Nariadenie (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom
PRÍLOHA
XVI
Usmernenia týkajúce sa výkladu pravidiel správania poslancov
PRÍLOHA
XVII
Usmernenia pre schválenie Komisie
PRÍLOHA
XVIII
Schvaľovací postup pre vypracovanie iniciatívnych správ
PRÍLOHA
XIX
Komunikovanie o Európe v partnerstve
PRÍLOHA
XX
Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 13. júna 2007 o praktických opatreniach pre spolurozhodovací postup (článok 251 Zmluvy o ES)
PRÍLOHA
XXI
Kódex správania pri rokovaniach v rámci riadneho legislatívneho postupu
HLAVA
I
POSLANCI, ORGÁNY PARLAMENTU A POLITICKÉ SKUPINY
KAPITOLA
1
POSLANCI EURÓPSKEHO PARLAMENTU
Článok
1
Európsky parlament
1.
Európsky parlament je zhromaždenie zvolené na základe zmlúv, aktu z 20. septembra 1976 o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu a vnútroštátneho zákonodarstva odvodeného zo zmlúv.
2.
Zástupcovia zvolení do Európskeho parlamentu sa nazývajú:
„Членове на Европейския парламент“ v bulharskom jazyku,
„Diputados al Parlamento Europeo“ v španielskom jazyku,
„Poslanci Evropského parlamentu“ v českom jazyku,
„Medlemmer af Europa-Parlamentet“ v dánskom jazyku,
„Mitglieder des Europäischen Parlaments“ v nemeckom jazyku,
„Euroopa Parlamendi liikmed“ v estónskom jazyku,
„Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ v gréckom jazyku,
„Members of the European Parliament“ v anglickom jazyku,
„Députés au Parlement européen“ vo francúzskom jazyku,
„Feisirí de Pharlaimint na hEorpa“ v írskom jazyku,
„Deputati al Parlamento europeo“ v talianskom jazyku,
„Eiropas Parlamenta deputāti“ v lotyšskom jazyku,
„Europos Parlamento nariai“ v litovskom jazyku,
„Európai Parlamenti Képviselők“ v maďarskom jazyku,
„Membri tal-Parlament Ewropew“ v maltskom jazyku,
„Leden van het Europees Parlement“ v holandskom jazyku,
„Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ v poľskom jazyku,
„Deputados ao Parlamento europeu“ v portugalskom jazyku,
„Deputaţi în Parlamentul European“ v rumunskom jazyku,
„Poslanci Európskeho parlamentu“ v slovenskom jazyku,
„Poslanci Evropskega parlamenta“ v slovinskom jazyku,
„Euroopan parlamentin jäsenet“ vo fínskom jazyku,
„Ledamöter av Europaparlamentet“ vo švédskom jazyku.
Článok
2
Nezávislosť mandátu
Poslanci Európskeho parlamentu vykonávajú svoj mandát nezávisle.
Nie sú viazaní príkazmi a ich mandát nie je imperatívny.
Článok
3
Preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca
1.
Po voľbách do Európskeho parlamentu predseda požiada príslušné orgány členských štátov, aby Parlamentu bezodkladne oznámili mená zvolených poslancov, ktorí tak budú môcť zaujať svoje miesta v Parlamente s účinnosťou od otvorenia prvej schôdze po voľbách.
Predseda zároveň upozorní tieto orgány na príslušné ustanovenia aktu z 20. septembra 1976 a požiada ich, aby urobili potrebné opatrenia na zabránenie akejkoľvek nezlučiteľnosti funkcií s funkciou poslanca Európskeho parlamentu.
2.
Každý poslanec, o zvolení ktorého bol Parlament informovaný, podá predtým, ako zaujme miesto v Parlamente písomné vyhlásenie, že nevykonáva žiadnu funkciu nezlučiteľnú s funkciou poslanca Európskeho parlamentu v zmysle článku 7 ods. 1 a 2 aktu z 20. septembra 1976.
Toto vyhlásenie sa podáva po voľbách podľa možnosti do šiestich dní pred ustanovujúcou schôdzou Parlamentu.
Kým nebudú osvedčenia o zvolení za poslanca preskúmané, alebo do rozhodnutia v akomkoľvek spore a za predpokladu, že poslanec už predtým podpísal hore uvedené písomné vyhlásenie, zaujme miesto v Parlamente a jeho orgánoch a požíva všetky práva s tým spojené.
Ak sa na základe skutočností preukázateľných z verejne prístupných zdrojov zistí, že poslanec vykonáva funkciu, ktorá je nezlučiteľná s funkciou poslanca Európskeho parlamentu v zmysle článku 7 ods. 1 alebo 2 aktu z 20. septembra 1976, Parlament na základe oznámenia svojho predsedu potvrdí uvoľnenie mandátu.
3.
Na základe správy výboru, v ktorého pôsobnosti je preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca Parlament bezodkladne preskúma osvedčenia o zvolení za poslanca a rozhodne o overení platnosti voľby každého novozvoleného poslanca a tiež o všetkých sporoch, ktoré mu boli postúpené podľa ustanovení aktu z 20. septembra 1976, s výnimkou tých, ktoré sa zakladajú na vnútroštátnych právnych predpisoch upravujúcich voľby.
4.
Podkladom pre správu príslušného výboru je úradné oznámenie každého členského štátu o celkových výsledkoch volieb s menami zvolených kandidátov a prípadných náhradníkov, v poradí podľa výsledkov volieb.
Platnosť voľby poslanca nie je možné potvrdiť, pokiaľ neboli urobené písomné vyhlásenia požadované podľa tohto článku a prílohy I k rokovaciemu poriadku.
Na základe správy príslušného výboru môže Parlament kedykoľvek rozhodnúť prípadné spory o platnosti voľby poslanca.
5.
V prípade, že je poslanec menovaný v dôsledku odstúpenia kandidátov nachádzajúcich sa na tom istom zozname, príslušný výbor zabezpečí, aby sa tieto odstúpenia uskutočnili v súlade s aktom z 20. septembra 1976 a čl. 4 ods. 3 tohto rokovacieho poriadku.
6.
Príslušný výbor zabezpečí, aby orgány členských štátov alebo Únie bezodkladne oznámili Európskemu parlamentu každú informáciu, ktorá by mohla ovplyvniť výkon mandátu poslanca Európskeho parlamentu alebo poradie náhradníkov, s uvedením dátumu účinnosti, ak ide o vymenovanie poslanca.
Ak príslušné orgány členských štátov začnú konanie, ktoré by mohlo viesť k zániku mandátu poslanca, predseda ich požiada, aby ho pravidelne informovali o priebehu konania.
Predseda pridelí vec príslušnému výboru.
Na základe návrhu tohto výboru môže Parlament prijať stanovisko k danej záležitosti.
Článok
4
Trvanie poslaneckého mandátu
1.
Poslanecký mandát vzniká a zaniká v súlade s ustanoveniami aktu z 20. septembra 1976.
Zaniká tiež smrťou poslanca alebo vzdaním sa mandátu.
2.
Mandát každého poslanca trvá až do otvorenia prvej schôdze Parlamentu po voľbách.
3.
Poslanec, ktorý sa vzdáva mandátu, oznámi túto skutočnosť predsedovi.
Zároveň uvedie dátum, keď vzdanie sa mandátu nadobúda účinnosť, a ktorý nesmie byť neskôr ako tri mesiace po oznámení.
Toto oznámenie má formu úradného záznamu spísaného v prítomnosti generálneho tajomníka alebo jeho zástupcu, overeného ich podpismi a podpisom dotknutého poslanca.
Záznam sa okamžite predloží príslušnému výboru, ktorý ho zaradí do programu prvej schôdze nasledujúcej po predložení.
Ak podľa príslušného výboru nie je vzdanie sa mandátu v súlade s aktom z 20. septembra 1976, informuje v tomto zmysle Parlament, ktorý môže rozhodnúť, či potvrdí uvoľnenie mandátu alebo nie.
V opačnom prípade sa uvoľnenie mandátu potvrdí s účinnosťou od dátumu uvedeného poslancom v úradnom zázname.
Parlament o tejto veci nehlasuje.
V určitých mimoriadnych prípadoch sa uplatňuje zjednodušený postup, najmä ak sa v čase medzi dňom účinnosti vzdania sa mandátu a prvou schôdzou príslušného výboru koná jedna alebo viac schôdzí Parlamentu, a ak uvoľnenie mandátu nebolo potvrdené, v dôsledku čoho politická skupina, ku ktorej patrí odstupujúci poslanec, nie je schopná na tieto schôdze získať náhradníka.
Podľa tohto postupu má spravodajca príslušného výboru poverený týmito prípadmi právomoc ihneď preskúmať všetky riadne oznámené vzdania sa mandátu a v prípade, že by akékoľvek zdržanie pri posudzovaní oznámenia mohlo mať negatívne následky, postúpi vec predsedovi výboru so žiadosťou, aby podľa odseku 3:
- v mene výboru informoval predsedu Parlamentu, že sa môže potvrdiť uvoľnenie mandátu;
- alebo zvolal mimoriadnu schôdzu výboru na preskúmanie konkrétnych problémov, ktoré zistil spravodajca.
4.
Ak príslušný orgán členského štátu oznámi predsedovi zánik mandátu poslanca Európskeho parlamentu v súlade s ustanoveniami práva tohto členského štátu buď v dôsledku nezlučiteľnosti funkcií v zmysle článku 7 ods. 3 aktu z 20. septembra 1976, alebo v dôsledku straty mandátu podľa článku 13 ods. 3 toho aktu, predseda oznámi Parlamentu, že mandát zanikol v deň uvedený členským štátom, a požiada členský štát, aby bezodkladne obsadil uvoľnené miesto.
Ak príslušné orgány členských štátov alebo Únie alebo dotknutý poslanec oznámia predsedovi, že bol vymenovaný alebo zvolený do funkcie, ktorá je nezlučiteľná s funkciou poslanca Európskeho parlamentu v zmysle článku 7 ods. 1 alebo 2 aktu z 20. septembra 1976, predseda o tom informuje Parlament, ktorý potvrdí uvoľnenie mandátu.
5.
Orgány členských štátov alebo Únie informujú predsedu o každom zamýšľanom poverení poslanca.
Predseda pridelí príslušnému výboru otázku zlučiteľnosti navrhovaného poverenia s aktom z 20. septembra 1976.
Predseda informuje Parlament, poslanca a príslušné orgány o záveroch prijatých výborom.
6.
Za deň zániku mandátu poslanca a deň, keď nadobúda účinnosť uvoľnenie mandátu, sa považuje:
-
v prípade vzdania sa mandátu deň, keď Parlament potvrdí uvoľnenie mandátu v súlade s oznámením o vzdaní sa mandátu;
-
v prípade vymenovania alebo zvolenia do funkcie nezlučiteľnej s funkciou poslanca Európskeho parlamentu v zmysle článku 7 ods. 1 alebo 2 aktu z 20. septembra 1976 deň oznámený príslušnými orgánmi členských štátov, Únie alebo dotknutým poslancom.
7.
Keď Parlament potvrdí uvoľnenie mandátu, informuje o tom príslušný členský štát a požiada ho, aby bezodkladne obsadil uvoľnené miesto.
8.
Každý spor týkajúci sa platnosti voľby poslanca, ktorého osvedčenia o zvolení za poslanca už boli preskúmané, sa pridelí príslušnému výboru, ktorý o veci bezodkladne, najneskôr do začiatku nasledujúcej schôdze, podá správu Parlamentu.
9.
Parlament si vyhradzuje právo vyhlásiť preskúmavaný mandát za neplatný alebo nepotvrdiť uvoľnenie mandátu, ak sa zdá, že prijatie alebo zánik mandátu sa zakladajú na vecných nepresnostiach alebo neplatnom súhlase.
Článok
5
Výsady a imunity
1.
Poslanci požívajú výsady a imunity v súlade s Protokolom o výsadách a imunitách Európskej únie.
2.
Preukazy umožňujúce poslancom slobodný pohyb v členských štátoch im vystaví predseda Európskeho parlamentu hneď potom, ako mu je oznámené ich zvolenie.
3.
Poslanci sú oprávnení nahliadať do všetkých spisov Parlamentu a výborov, okrem osobných spisov a účtov, do ktorých môžu nazerať iba poslanci, ktorých sa týkajú.
Výnimky z tohto pravidla o zaobchádzaní s dokumentmi, ku ktorým môže byť prístup verejnosti zamietnutý podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, sú uvedené v prílohe VIII tohto rokovacieho poriadku.
Článok
6
Zbavenie imunity
1.
Pri výkone svojich právomocí týkajúcich sa výsad a imunít sa Parlament predovšetkým usiluje o zachovanie svojej integrity ako demokratického zákonodarného zhromaždenia a o zabezpečenie nezávislosti poslancov pri výkone ich povinností.
2.
Každá žiadosť o zbavenie poslanca imunity predložená predsedovi príslušným orgánom členského štátu sa oznámi v pléne a pridelí príslušnému výboru.
3.
Každá žiadosť poslanca alebo bývalého poslanca o ochranu imunity predložená predsedovi sa oznámi v pléne a pridelí príslušnému výboru.
Poslanec alebo bývalý poslanec môže byť zastúpený iným poslancom.
Žiadosť nemôže byť predložená iným poslancom bez súhlasu dotknutého poslanca.
4.
V naliehavom prípade, ak je poslanec zadržaný alebo je jeho sloboda pohybu obmedzená v zjavnom rozpore s jeho výsadami a imunitami, môže sa predseda po predchádzajúcej porade s predsedom a spravodajcom príslušného výboru ujať iniciatívy o potvrdenie výsad a imunít poslanca.
Predseda oznámi túto iniciatívu výboru a informuje o nej Parlament.
Článok
7
Imunitné konanie
1.
Príslušný výbor bezodkladne a v poradí, v ktorom boli predložené, posúdi žiadosti o zbavenie imunity alebo žiadosti o ochranu imunity a výsad.
2.
Príslušný výbor pripraví návrh odôvodneného rozhodnutia, v ktorom odporučí prijatie alebo zamietnutie žiadosti o zbavenie imunity alebo ochranu imunity a výsad.
3.
Výbor môže požiadať príslušný orgán o poskytnutie všetkých informácií a vysvetlení, ktoré výbor považuje za potrebné na zaujatie stanoviska k zbaveniu alebo ochrane imunity.
Dotknutému poslancovi sa poskytne možnosť byť vypočutý; môže predložiť všetky dokumenty a iné písomné dôkazy, ktoré považuje za dôležité.
Môže sa nechať zastupovať iným poslancom.
4.
Ak je žiadosť o zbavenie imunity založená na viacerých obvineniach, každé z nich môže byť predmetom samostatného rozhodnutia.
V správe výboru sa môže vo výnimočných prípadoch navrhnúť, aby sa zbavenie imunity výhradne vzťahovalo na trestné konanie a aby bol poslanec až do vynesenia konečného rozsudku chránený pred každou formou zadržania, vyšetrovacej väzby alebo iným opatrením, ktoré by mu bránilo vykonávať povinnosti vyplývajúce z jeho mandátu.
5.
Ak má poslanec vypovedať ako svedok alebo znalec, nie je potrebné žiadať o zbavenie imunity za predpokladu, že:
-
poslanec nie je povinný vypovedať v deň alebo v čase, ktorý mu bráni alebo sťažuje výkon jeho poslaneckých povinností, prípadne, ak môže poskytnúť výpoveď písomne alebo inou formou, ktorá mu nesťažuje plnenie si poslaneckých povinností;
-
poslanec nie je povinný svedčiť o dôverných informáciách, ktoré získal pri výkone svojho mandátu a ktorých zverejnenie nepovažuje za vhodné.
6.
V prípadoch týkajúcich sa ochrany imunity a výsad príslušný výbor spresní, či ide o administratívne alebo iné obmedzenia voľného pohybu poslancov cestujúcich z miesta alebo na miesto rokovaní Parlamentu alebo o vyjadrenie názoru alebo hlasovanie pri výkone poslaneckého mandátu, prípadne, či sa na okolnosti vzťahuje čl. 9 Protokolu o výsadách a imunitách, a teda nepodliehajú vnútroštátnemu právu.
Výbor pripraví návrh, ktorým vyzve príslušný orgán, aby vyvodil potrebné závery.
7.
Výbor môže predložiť odôvodnené stanovisko týkajúce sa príslušnosti daného orgánu a prípustnosti žiadosti, ale za žiadnych okolností sa nevyslovuje o vine či nevine poslanca alebo o tom, či názory a činy pripisované poslancovi sú dôvodom na trestné stíhanie, a to ani v prípade, že výbor pri posudzovaní žiadosti nadobudol podrobnú znalosť okolností prípadu.
8.
Správa výboru sa zaradí na začiatok programu prvého rokovania nasledujúceho po jej predložení.
K návrhu (návrhom) rozhodnutia nemôže byť predložený žiadny pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh.
Rozprava sa obmedzí na dôvody za a proti každému návrhu na zbavenie či ponechanie imunity alebo na ochranu imunity či výsady.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 151, poslanec, o ktorého výsady alebo imunity ide, nemôže vystúpiť v rozprave.
Návrh (návrhy) rozhodnutia obsiahnuté v správe sa zaradia do prvého hlasovania nasledujúceho po rozprave.
Po tom, ako Parlament posúdil záležitosť, hlasuje osobitne o každom návrhu uvedenom v správe.
Ak je niektorý návrh zamietnutý, za prijaté sa považuje rozhodnutie opačného významu.
9.
Predseda ihneď oznámi rozhodnutie Parlamentu dotknutému poslancovi a príslušnému orgánu členského štátu so žiadosťou, aby bol informovaný o vývoji konania a prípadných súdnych rozhodnutiach, ktoré z neho vzídu.
Keď predseda takéto informácie získa, odovzdá ich Parlamentu spôsobom, ktorý uzná za najvhodnejší, ak je to potrebné, po porade s príslušným výborom.
10.
Keď predseda využije právomoc zverenú mu čl. 6 ods. 4, príslušný výbor vezme na vedomie iniciatívu predsedu na svojej nasledujúcej schôdzi.
Ak to výbor považuje za potrebné, môže vypracovať správu a predložiť ju Parlamentu.
11.
Výbor prerokúva tieto záležitosti a zaobchádza s prijatými dokumentmi s čo najväčším utajením.
12.
Výbor po porade s členskými štátmi môže zostaviť pomocný zoznam orgánov členských štátov, ktoré sú oprávnené predložiť žiadosť o zbavenie poslanca imunity.
13.
Všetky otázky týkajúce sa rozsahu výsad a imunít poslancov predložené príslušným orgánom sa preskúmajú v súlade s hore uvedenými ustanoveniami.
Článok
8
Vykonávanie štatútu poslancov
Parlament prijíma štatút poslancov Európskeho parlamentu a každú jeho úpravu na základe návrhu gestorského výboru.
Článok 138 ods. 1 sa použije primerane.
Predsedníctvo zodpovedá za uplatňovanie týchto pravidiel a na základe ročného rozpočtu rozhoduje o finančnom krytí.
Článok
9
Finančné záujmy poslancov, pravidlá správania, povinný register transparentnosti a prístup do Parlamentu
1.
Parlament stanovuje pravidlá upravujúce transparentnosť finančných záujmov poslancov formou kódexu správania, ktorý schvaľuje väčšina jeho poslancov v súlade s článkom 232 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ktorý tvorí prílohu k rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu I.
Pravidlá správania nesmú žiadnym spôsobom poškodiť alebo obmedziť poslanca pri výkone jeho mandátu alebo súvisiacej politickej či inej činnosti.
2.
Správanie poslancov je založené na vzájomnej úcte, hodnotách a princípoch ustanovených v základných zmluvách Európskej únie, rešpektuje dôstojnosť Parlamentu a nenarúša riadny priebeh parlamentnej činnosti ani pokojnú atmosféru vo všetkých priestoroch Parlamentu.
Poslanci dodržiavajú pravidlá Parlamentu o zaobchádzaní s dôvernými informáciami.
Nedodržiavanie týchto noriem a pravidiel môže viesť k použitiu opatrení v súlade s článkami 152, 153 a 154.
3.
Použitie tohto článku v žiadnom prípade nebráni živým parlamentným diskusiám ani slobode prejavu poslancov.
Je založené na plnom dodržiavaní výsadných práv poslancov, ktoré sú vymedzené v primárnom práve a štatúte poslancov.
Opiera sa o princíp transparentnosti a zaručuje, že s každým príslušným ustanovením v tejto veci budú poslanci, ktorí sú jednotlivo informovaní o svojich právach a povinnostiach, oboznámení.
4.
Na začiatku každého volebného obdobia Parlamentu kvestori určia maximálny počet asistentov, ktorých môže každý poslanec zaregistrovať (registrovaní asistenti).
5.
Za vydávanie preukazov oprávňujúcich na dlhodobý vstup osobám, ktoré nie sú zamestnané v inštitúciách Európskej únie, zodpovedajú kvestori.
Platnosť týchto preukazov oprávňujúcich na vstup je maximálne jeden rok, pričom ich možno obnoviť.
Spôsoby používania týchto preukazov určuje Predsedníctvo.
Tieto preukazy oprávňujúce na vstup možno vydávať:
osobám, ktoré sú zaregistrované v registri transparentnosti
Register zriadný na základe dohody medzi Parlamentom a Komisiou o zriadení registra transparentnosti pre organizácie a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sa podieľajú na tvorbe a vykonávaní politiky Európskej únie (pozri prílohu X časť B).
alebo ktoré zastupujú organizácie v ňom zaregistrované či pracujú pre takéto organizácie, pričom však registráciou automaticky nevzniká nárok na získanie preukazov oprávňujúcich na vstup;
osobám, ktoré chcú pravidelne vstupovať do priestorov Parlamentu, ale nevzťahuje sa na nich dohoda o zriadení registra transparentnosti
Pozri prílohu X časť B
;
miestnym asistentom poslancov, ako aj osobám, ktoré pomáhajú členom Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov.
6.
Osoby zaregistrované v registri transparentnosti majú v rámci svojich vzťahov s Parlamentom povinnosť dodržiavať:
kódex správania pripojený k dohode
Pozri prílohu 3 k dohode, ktorá sa nachádza v prílohe X časť B.
;
postupy a ďalšie povinnosti stanovené v dohode a
ustanovenia tohto článku, ako aj ustanovenia upravujúce jeho uplatňovanie.
7.
Kvestori stanovia, do akej miery sa vzťahuje kódex správania na osoby, ktoré sú držiteľmi preukazu oprávňujúceho na dlhodobý vstup, ale na ktoré sa nevzťahuje dohoda.
8.
Preukaz oprávňujúci na vstup sa odoberie na základe odôvodneného rozhodnutia kvestorov v týchto prípadoch:
výmaz z registra transparentnosti, ak odobratiu nebránia závažné dôvody,
vážne zanedbanie povinností stanovených v odseku 6.
9.
Predsedníctvo prijme na základe návrhu generálneho tajomníka opatrenia potrebné na účely zavedenia registra transparentnosti v súlade s ustanoveniami dohody o zriadení tohto registra.
Ustanovenia upravujúce uplatňovanie odsekov 5 až 8 sú uvedené v prílohe.
Pozri prílohu X časť A.
10.
Kódex správania a práva a výsady bývalých poslancov upraví Predsedníctvo rozhodnutím, pričom nesmie zaviesť rozdielne zaobchádzanie s bývalými poslancami.
Článok
10
Vnútorné vyšetrovania vedené Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)
Spoločné pravidlá stanovené medziinštitucionálnou dohodou z 25. mája 1999 o vnútorných vyšetrovaniach vedených Európskym úradom na boj proti podvodom (OLAF), ktoré zahŕňajú opatrenia potrebné pre hladký priebeh vyšetrovaní vedených úradom, platia v Parlamente v súlade s rozhodnutím Parlamentu, ktoré tvorí prílohu k rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu XII.
Článok
11
Pozorovatelia
1.
Ak bola podpísaná zmluva o pristúpení štátu k Európskej únii, predseda môže po získaní súhlasu Konferencie predsedov vyzvať parlament pristupujúceho členského štátu, aby spomedzi svojich členov určil počet pozorovateľov zodpovedajúci počtu budúcich miest pridelených tomuto štátu v Európskom parlamente.
2.
Títo pozorovatelia sa až do nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení zúčastňujú na rokovaniach Parlamentu a majú právo vystupovať vo výboroch a politických skupinách.
Nemajú právo hlasovať ani kandidovať na funkcie v rámci Parlamentu.
Ich účasť nemá na rokovania Parlamentu žiadny právny účinok.
3.
Pokiaľ ide o využívanie vybavenia Parlamentu a náhrady za výdavky vzniknuté v dôsledku činností vykonávaných v úlohe pozorovateľov, ich postavenie je rovnaké ako postavenie poslancov Parlamentu.
4.
Odsek 1 sa s použije primerane až do nadobudnutia účinnosti dojednania
V súlade so závermi Európskej rady z 11. a 12. decembra 2008.
, na základe ktorého sa určitým členským štátom do konca siedmeho volebného obdobia pridelí niekoľko dodatočných kresiel v Parlamente.
Príslušné členské štáty sa požiadajú, aby určili pozorovateľov v súlade so svojim vnútroštátnym právom.
KAPITOLA
2
FUNKCIONÁRI PARLAMENTU
Článok
12
Dočasný predseda
1.
Rokovaniu podľa čl. 134 ods. 2 a každému inému rokovaniu, ktoré sa koná z dôvodu voľby predsedu a Predsedníctva, predsedá až do zvolenia nového predsedu odchádzajúci predseda, alebo v prípade jeho neprítomnosti odchádzajúci podpredseda, v tomto poradí, alebo v prípade ich neprítomnosti, poslanec s najdlhším výkonom funkcie.
2.
Počas predsedníctva poslanca, ktorý dočasne predsedá na základe odseku 1, sa rokuje len o záležitostiach, ktoré sa týkajú voľby predsedu alebo preskúmania osvedčení o zvolení za poslanca.
Poslanec, ktorý dočasne predsedá na základe odseku 1, vykonáva právomoci predsedu uvedené v článku 3 ods. 2 druhý pododsek.
Ak sa počas jeho predsedníctva nastolí akákoľvek iná záležitosť týkajúca sa preskúmania osvedčení o zvolení za poslanca, pridelí sa výboru, v ktorého pôsobnosti je preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca.
Článok
13
Navrhovanie kandidátov a všeobecné ustanovenia
1.
Predseda, podpredsedovia a kvestori sú volení v tajnom hlasovaní v súlade s článkom 169.
Návrhy kandidátov sa predkladajú len s ich súhlasom.
Návrhy kandidátov môže predložiť iba politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov.
Ak počet kandidátov neprevyšuje počet funkcií, ktoré sa majú obsadiť, môžu byť kandidáti zvolení aklamáciou.
Ak má byť nahradený len jeden podpredseda a je len jeden kandidát, tento môže byť zvolený aklamáciou.
Predseda má právomoc rozhodnúť, či sa voľba bude konať aklamáciou alebo tajným hlasovaním.
Zvolený kandidát zaujme miesto podpredsedu, ktorého nahradil, podľa jeho prednostného poradia.
2.
Pri voľbách predsedu, podpredsedov a kvestorov by sa mala zohľadniť potreba celkového spravodlivého zastúpenia jednotlivých členských štátov a politických názorov.
Článok
14
Voľba predsedu – otvárací prejav
1.
Predseda sa volí ako prvý.
Návrhy kandidátov sa pred každým kolom hlasovania predkladajú poslancovi, ktorý dočasne predsedá podľa článku 12, ktorý ich predkladá Parlamentu.
Ak ani po troch kolách hlasovania žiadny kandidát nezíska nadpolovičnú väčšinu odovzdaných hlasov, obmedzí sa štvrté kolo na tých dvoch poslancov, ktorí získali najväčší počet hlasov v treťom kole.
V prípade rovnosti hlasov je za zvoleného vyhlásený starší kandidát.
2.
Ihneď po zvolení predsedu uvoľní poslanec, ktorý dočasne predsedá podľa článku 12, predsednícke kreslo.
Iba zvolený predseda môže predniesť otvárací prejav.
Článok
15
Voľba podpredsedov
1.
Po zvolení predsedu sa volia podpredsedovia, a to za použitia jedného hlasovacieho lístka.
Z kandidátov, ktorí v prvom kole volieb získajú nadpolovičnú väčšinu odovzdaných hlasov, je najviac štrnásť kandidátov vyhlásených za zvolených v poradí podľa počtu získaných hlasov.
Ak je počet zvolených kandidátov nižší ako počet funkcií, ktoré sa majú obsadiť, uskutoční sa na obsadenie zostávajúcich miest druhé kolo volieb za rovnakých podmienok.
Ak je potrebné vykonať tretie kolo volieb, postačí na obsadenie zostávajúcich funkcií relatívna väčšina.
V prípade rovnosti hlasov je za zvoleného vyhlásený starší kandidát.
Aj keď sa tento článok na rozdiel od čl. 14 ods. 1 výslovne nezmieňuje o nových návrhoch kandidátov medzi jednotlivými kolami voľby podpredsedov, takáto možnosť sa pripúšťa, keďže Parlament ako suverénny orgán musí mať možnosť zvážiť každý možný návrh kandidáta, najmä preto, že absencia takejto možnosti by mohla zabrániť plynulému priebehu volieb.
2.
S výnimkou ustanovení čl. 18 ods. 1 sa prednostné poradie podpredsedov určí podľa poradia, v akom boli zvolení, a v prípade rovnosti hlasov podľa veku.
Ak sa voľba neuskutočnila tajným hlasovaním, prednostné poradie podpredsedov sa určí podľa poradia, v akom predseda prečíta ich mená v pléne.
Článok
16
Voľba kvestorov
Po voľbe podpredsedov zvolí Parlament piatich kvestorov.
Pri voľbe kvestorov sa použije rovnaký postup ako pri voľbe podpredsedov.
Článok
17
Funkčné obdobie funkcionárov Parlamentu
1.
Funkčné obdobie predsedu, podpredsedov a kvestorov je dva a pol roka.
Ak poslanec zmení politickú skupinu, ponechá si až do konca svojho dvaapolročného funkčného obdobia funkciu, ktorú zastáva v Predsedníctve alebo v kolégiu kvestorov.
2.
Ak sa uvoľní niektorá z týchto funkcií pred uplynutím funkčného obdobia, zvolený poslanec vykonáva funkciu iba do konca funkčného obdobia svojho predchodcu.
Článok
18
Uvoľnené funkcie
1.
Ak je potrebné nahradiť predsedu, podpredsedu alebo kvestora, jeho nástupca sa zvolí v súlade s prechádzajúcimi ustanoveniami.
Novozvolený podpredseda zaujme miesto svojho predchodcu podľa jeho prednostného poradia.
2.
Ak sa uvoľní funkcia predsedu, vykonáva funkciu predsedu až do zvolenia nového predsedu prvý podpredseda.
Článok
19
Predčasné ukončenie výkonu funkcie
Konferencia predsedov môže na základe rozhodnutia prijatého trojpätinovou väčšinou odovzdaných hlasov, ktorá predstavuje najmenej tri politické skupiny, navrhnúť v pléne zbaviť funkcie predsedu, podpredsedu, kvestora, predsedu alebo podpredsedu výboru, predsedu alebo podpredsedu medziparlamentnej delegácie alebo iného funkcionára voleného v rámci Parlamentu, ak sa podľa jej názoru dotknutý poslanec dopustil závažného porušenia svojich povinností.
Parlament prijíma rozhodnutie o tomto návrhu dvojtretinovou väčšinou odovzdaných hlasov, ktoré predstavujú väčšinu všetkých poslancov.
Ak spravodajca poruší ustanovenia kódexu správania poslancov Európskeho parlamentu pripojeného k rokovaciemu poriadku, pokiaľ ide o finančné záujmy a konflikty záujmov, výbor, ktorý ho vymenoval, ho môže na podnet predsedu alebo na návrh Konferencie predsedov zbaviť tejto funkcie.
Väčšiny uvedené v prvom pododseku sa uplatňujú primerane na každú etapu tohto postupu.
KAPITOLA
3
ORGÁNY PARLAMENTU A ICH PÔSOBNOSŤ
Článok
20
Pôsobnosť predsedu
1.
Predseda riadi všetky činnosti Parlamentu a jeho orgánov v súlade s podmienkami stanovenými týmto rokovacím poriadkom.
Má všetky právomoci potrebné na to, aby predsedal rokovaniam Parlamentu a zabezpečil ich riadny priebeh.
Toto ustanovenie sa môže vykladať v tom zmysle, že právomoci udelené týmto článkom zahŕňajú právomoc zamedziť nadmernému predkladaniu návrhov ako sú procedurálne námietky, procedurálne návrhy, vysvetlenia hlasovania a žiadosti o oddelené hlasovanie, hlasovanie po častiach či hlasovanie podľa mien, ak je predseda presvedčený o tom, že tieto návrhy sú zjavne zamerané na predlžované a vážne marenie postupov v pléne alebo práv ostatných poslancov, a spôsobia takéto marenie.
Právomoci udelené týmto ustanovením zahŕňajú právomoc zaradiť texty do hlasovania v inom poradí, ako bolo určené v dokumente, o ktorom sa má hlasovať.
Podobne ako podľa čl. 161 ods. 7 môže predseda najprv požiadať plénum o súhlas.
2.
Predseda otvára, prerušuje a ukončuje rokovania, rozhoduje o prípustnosti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, o otázkach pre Radu a Komisiu a o súlade správ s týmto rokovacím poriadkom.
Predseda tiež zabezpečuje dodržiavanie rokovacieho poriadku, zachovanie poriadku v rokovacej sále, udeľuje slovo, ukončuje rozpravu, predkladá veci na hlasovanie, oznamuje výsledky hlasovania a prideľuje výborom všetky oznámenia, ktoré sa ich týkajú.
3.
Predseda môže vystúpiť v rozprave iba s cieľom zhrnúť rozpravu alebo napomenúť rečníka.
Ak sa chce sám zúčastniť rozpravy, musí uvoľniť predsednícke kreslo, a to až do ukončenia rozpravy.
4.
Predseda zastupuje Parlament v medzinárodných vzťahoch, pri slávnostných príležitostiach a v administratívnych, právnych a finančných záležitostiach.
Predseda môže tieto právomoci delegovať.
Článok
21
Pôsobnosť podpredsedov
1.
Ak je predseda neprítomný alebo nespôsobilý vykonávať funkciu, alebo ak sa chce zúčastniť rozpravy v súlade s čl. 20 ods. 3, zastúpi ho jeden z podpredsedov v súlade s čl. 15 ods. 2.
2.
Podpredsedovia tiež vykonávajú pôsobnosť podľa čl. 23, čl. 25 ods. 3 a 5 a čl. 68 ods. 3.
3.
Predseda môže svoju pôsobnosť, napríklad zastupovanie Parlamentu na niektorých slávnostiach alebo aktoch, delegovať na podpredsedov.
Predseda môže najmä určiť podpredsedu, ktorý sa má ujať jeho úloh podľa čl. 116 ods. 3 a čl. 117 ods. 2.
Článok
22
Zloženie Predsedníctva
1.
Predsedníctvo sa skladá z predsedu a štrnástich podpredsedov Parlamentu.
2.
Kvestori sú členmi Predsedníctva s poradným hlasom.
3.
Ak sa hlasovanie v Predsedníctve skončí rovnosťou hlasov, rozhoduje hlas predsedu.
Článok
23
Pôsobnosť Predsedníctva
1.
Predsedníctvo vykonáva pôsobnosť, ktorá mu vyplýva z rokovacieho poriadku.
2.
Predsedníctvo rozhoduje o finančných, organizačných a administratívnych záležitostiach týkajúcich sa vnútornej organizácie Parlamentu, jeho sekretariátu a orgánov.
3.
Predsedníctvo rozhoduje o finančných, organizačných a administratívnych záležitostiach týkajúcich sa poslancov na návrh generálneho tajomníka alebo politickej skupiny.
4.
Predsedníctvo rozhoduje o záležitostiach, ktoré sa týkajú priebehu rokovaní.
Medzi záležitosti týkajúce sa priebehu rokovaní patria otázky správania sa poslancov vo všetkých priestoroch Parlamentu.
5.
Predsedníctvo prijíma predpisy podľa článku 33, ktoré sa týkajú nezaradených poslancov.
6.
Predsedníctvo rozhoduje o organizačnej štruktúre sekretariátu a prijíma predpisy, ktoré sa týkajú administratívnych a finančných pomerov úradníkov a iných zamestnancov.
7.
Predsedníctvo zostavuje predbežný návrh odhadu rozpočtu Parlamentu.
8.
Predsedníctvo vydáva usmernenia pre kvestorov podľa článku 26.
9.
Do pôsobnosti Predsedníctva patrí udeľovanie povolení na konanie schôdzí výborov mimo obvyklých rokovacích miest, ako aj na vypočutia a na študijné a informačné služobné cesty spravodajcov.
Ak sa na konanie takejto schôdze udelí povolenie, stanovia sa jazykové opatrenia podľa úradných jazykov, ktoré používajú a vyžadujú členovia a náhradníci dotknutého výboru.
Rovnako sa postupuje v prípade delegácií, okrem prípadov, keď sa členovia a náhradníci dohodnú inak.
10.
Predsedníctvo vymenuje generálneho tajomníka podľa článku 207.
11.
Predsedníctvo prijíma vykonávacie predpisy k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o pravidlách upravujúcich politické strany na európskej úrovni a ich financovanie a pri jeho vykonávaní sa ujme úloh, ktoré mu vyplývajú z tohto rokovacieho poriadku.
12.
Predsedníctvo ustanoví pravidlá zaobchádzania s dôvernými informáciami pre Parlament a jeho orgány, funkcionárov a ostatných poslancov, pričom zohľadní všetky medziinštitucionálne dohody uzatvorené v tejto oblasti.
Tieto pravidlá sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie a uvedú sa v prílohe k rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu VIII, časť E.
13.
Predseda a/alebo Predsedníctvo môže poveriť jedného alebo viacerých členov Predsedníctva všeobecnými alebo konkrétnymi úlohami, ktoré patria do pôsobnosti predsedu a/alebo Predsedníctva.
Zároveň sa stanoví spôsob a prostriedky plnenia týchto úloh.
14.
Predsedníctvo určí dvoch podpredsedov, ktorí sú poverení úlohami vo vzťahoch s národnými parlamentmi.
Podpredsedovia pravidelne informujú Konferenciu predsedov o svojej činnosti v tejto oblasti.
15.
Po zvolení nového Parlamentu zostáva odstupujúce Predsedníctvo vo funkcii až do prvého rokovania nového Parlamentu.
Článok
24
Zloženie Konferencie predsedov
1.
Konferencia predsedov sa skladá z predsedu Parlamentu a predsedov politických skupín.
Predseda politickej skupiny sa môže nechať zastupovať iným členom svojej skupiny.
2.
Predseda Parlamentu pozve jedného z nezaradených poslancov, aby sa zúčastňoval na schôdzach Konferencie predsedov, bez hlasovacieho práva.
3.
Konferencia predsedov sa snaží dosiahnuť konsenzus v záležitostiach, ktoré sú jej pridelené.
Ak nie je možné dosiahnuť konsenzus, o záležitosti sa hlasuje, pričom váha hlasu závisí od počtu poslancov v jednotlivých politických skupinách.
Článok
25
Pôsobnosť Konferencie predsedov
1.
Konferencia predsedov vykonáva pôsobnosť, ktorá jej vyplýva z rokovacieho poriadku.
2.
Konferencia predsedov prijíma rozhodnutia o organizácii práce Parlamentu a o otázkach týkajúcich sa legislatívneho plánu.
3.
Do pôsobnosti Konferencie predsedov patria záležitosti, ktoré sa týkajú vzťahov s ostatnými orgánmi a inštitúciami Európskej únie a s národnými parlamentmi členských štátov.
4.
Do pôsobnosti Konferencie predsedov patria záležitosti, ktoré sa týkajú vzťahov s nečlenskými štátmi a s inštitúciami a organizáciami mimo Únie.
5.
Do pôsobnosti Konferencie predsedov patrí organizovanie štruktúrovaných konzultácií o najdôležitejších témach s európskou občianskou spoločnosťou.
To môže zahŕňať uskutočnenie verejných diskusií o otázkach všeobecného európskeho záujmu, na ktorých sa môžu zúčastňovať všetci občania, ktorí majú o ne záujem.
Predsedníctvo určí podpredsedu zodpovedného za uskutočňovanie takýchto konzultácií, ktorý o nich informuje Konferenciu predsedov.
6.
Konferencia predsedov zostavuje návrh programu schôdze Parlamentu.
7.
Do pôsobnosti Konferencie predsedov patrí zloženie a pôsobnosť výborov, vyšetrovacích výborov a spoločných parlamentných výborov, stálych delegácií a delegácií zriadených ad hoc.
8.
Konferencia predsedov rozhoduje o zasadacom poriadku v rokovacej sále podľa článku 34.
9.
Do pôsobnosti Konferencie predsedov patrí udeľovanie povolení na vypracovanie iniciatívnych správ.
10.
Konferencia predsedov predkladá Predsedníctvu návrhy, ktoré sa týkajú administratívnych a rozpočtových záležitostí politických skupín.
Článok
26
Pôsobnosť kvestorov
V súlade s usmerneniami Predsedníctva kvestori zodpovedajú za administratívne a finančné záležitosti, ktoré sa priamo týkajú poslancov.
Článok
27
Konferencia predsedov výborov
1.
Konferencia predsedov výborov sa skladá z predsedov všetkých stálych a osobitných výborov.
Konferencia si volí svojho predsedu.
V neprítomnosti predsedu vedie schôdzu konferencie jej najstarší člen alebo, ak ani ten nie je prítomný, jej najstarší prítomný člen.
2.
Konferencia predsedov výborov môže dávať Konferencii predsedov odporúčania ohľadne práce výborov a zostavovania programu schôdze Parlamentu.
3.
Predsedníctvo a Konferencia predsedov môžu poveriť Konferenciu predsedov výborov výkonom niektorých úloh.
Článok
28
Konferencia predsedov delegácií
1.
Konferencia predsedov delegácií sa skladá z predsedov všetkých stálych medziparlamentných delegácií.
Konferencia si volí svojho predsedu.
V neprítomnosti predsedu vedie schôdzu konferencie jej najstarší člen alebo, ak ani ten nie je prítomný, jej najstarší prítomný člen.
2.
Konferencia predsedov delegácií môže dávať Konferencii predsedov odporúčania týkajúce sa práce delegácií.
3.
Predsedníctvo a Konferencia predsedov môžu poveriť Konferenciu predsedov delegácií výkonom niektorých úloh.
Článok
29
Informačná povinnosť Predsedníctva a Konferencie predsedov
1.
Zápisnice Predsedníctva a Konferencie predsedov sa preložia do úradných jazykov, vytlačia a doručia všetkým poslancom a zároveň sa sprístupnia verejnosti.
Vo výnimočných prípadoch môže Predsedníctvo alebo Konferencia predsedov o niektorých bodoch zápisnice rozhodnúť inak, a to z dôvodu zachovania dôvernosti podľa čl. 4 ods. 1 až 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001.
2.
Každý poslanec môže položiť otázky týkajúce sa práce Predsedníctva, Konferencie predsedov a kvestorov.
Otázky sa predkladajú predsedovi v písomnej forme, oznamujú sa poslancom a uverejňujú sa spolu s odpoveďami na internetovej stránke Parlamentu do tridsiatich dní od ich predloženia.
KAPITOLA
4
POLITICKÉ SKUPINY
Článok
30
Utváranie politických skupín
1.
Poslanci sa môžu združovať do skupín podľa svojej politickej príslušnosti.
Parlament zvyčajne neposudzuje politickú príslušnosť členov skupiny.
Utvorením skupiny podľa tohto článku poslanci združení v tejto skupine potvrdzujú, že majú rovnakú politickú príslušnosť.
Iba v prípade, ak konkrétni poslanci popierajú svoju politickú príslušnosť, je potrebné, aby Parlament prehodnotil, či bola skupina utvorená v súlade s rokovacím poriadkom.
2.
Politickú skupinu tvoria poslanci, ktorí boli zvolení aspoň v jednej štvrtine členských štátov.
Minimálny počet poslancov potrebný na utvorenie politickej skupiny je dvadsaťpäť.
3.
Ak sa počet členov skupiny zníži pod požadovaný prah, môže predseda so súhlasom Konferencie predsedov povoliť, aby skupina existovala až do ďalšej ustanovujúcej schôdze Parlamentu, ak sú splnené tieto podmienky:
-
členovia naďalej zastupujú aspoň pätinu členských štátov,
-
skupina existuje dlhšie ako jeden rok.
Predseda túto odchýlku nepoužije, ak existujú dostatočné dôkazy, podľa ktorých sa možno domnievať, že dochádza k jej zneužitiu.
4.
Poslanec môže byť členom iba jednej politickej skupiny.
5.
Utvorenie politickej skupiny je potrebné oznámiť predsedovi formou vyhlásenia.
Toto vyhlásenie musí obsahovať názov skupiny, mená jej členov a zloženie predsedníctva.
6.
Vyhlásenie sa uverejní v
Úradnom vestn
íku Európskej únie
.
Článok
31
Činnosť a právne postavenie politických skupín
1.
Politické skupiny vykonávajú svoju pôsobnosť ako súčasť činnosti Únie a to vrátane úloh, ktoré im vyplývajú z rokovacieho poriadku.
V súlade s organizačnou štruktúrou sekretariátu sa politickým skupinám poskytne sekretariát, administratívne vybavenie a príspevky vyhradené na tento účel v rozpočte Parlamentu.
2.
Predsedníctvo stanoví pravidlá upravujúce poskytovanie a využívanie týchto príspevkov a vybavenia a dohľad nad nimi, ako aj pravidlá týkajúce sa delegovania príslušných právomocí na plnenie rozpočtu.
3.
Pravidlá stanovia aj administratívne a finančné následky v prípade rozpustenia politickej skupiny.
Článok
32
Medziskupiny
1.
Jednotliví poslanci môžu vytvárať medziskupiny alebo iné neoficiálne zoskupenia s cieľom uskutočňovať neformálne výmeny názorov poslancov rôznych politických skupín o špecifických otázkach.
Tieto medziskupiny a zoskupenia tvoria poslanci rôznych parlamentných výborov a ich cieľom je aj podpora kontaktov medzi poslancami a občianskou spoločnosťou.
2.
Takéto zoskupenia sa nemôžu zúčastňovať na žiadnych činnostiach, ktoré by mohli viesť k zámene s oficiálnymi činnosťami Parlamentu alebo jeho orgánov.
Ak sú dodržané podmienky stanovené v pravidlách, ktorými sa riadi vytvorenie takýchto zoskupení a ktoré prijalo predsedníctvo, politické skupiny môžu uľahčovať ich činnosť tým, že im poskytnú logistickú podporu.
Tieto zoskupenia sú povinné priznať akúkoľvek podporu, peňažnú alebo hmotnú (napríklad asistentský príspevok), ktorá by v prípade, že by bola poskytnutá poslancom na individuálnom základe, musela byť priznaná v súlade s prílohou I.
Kvestori vedú register vyhlásení uvedených v druhom pododseku.
Tento register sa zverejňuje na internetovej stránke Parlamentu.
Kvestori schvaľujú pravidlá týkajúce sa týchto vyhlásení.
Článok
33
Nezaradení poslanci
1.
Poslancom, ktorí nie sú členmi politickej skupiny, sa poskytne k dispozícii sekretariát.
Podrobné opatrenia prijme Predsedníctvo na návrh generálneho tajomníka.
2.
Predsedníctvo tiež rozhodne o postavení a právach týchto poslancov v Parlamente.
3.
Predsedníctvo tiež stanoví pravidlá týkajúce sa poskytovania, čerpania a auditu príspevkov, ktoré sú v rozpočte Parlamentu určené na pokrytie asistentského príspevku a výdavkov na sekretariát a administratívne vybavenie nezaradených poslancov.
Článok
34
Zasadací poriadok
O pridelení miest v rokovacej sále politickým skupinám, nezaradeným poslancom a orgánom Európskej únie rozhoduje Konferencia predsedov.
HLAVA
II
LEGISLATÍVNE, ROZPOČTOVÉ A INÉ POSTUPY
KAPITOLA
1
LEGISLATÍVNE POSTUPY - VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok
35
Pracovný program Komisie
1.
Parlament spoločne s Komisiou a Radou stanovujú legislatívny plán Európskej únie.
Parlament a Komisia spolupracujú pri príprave pracovného programu Komisie, ktorým Komisia prispieva k ročnému a viacročnému plánovaniu Únie, a to v súlade s časovým rozvrhom a opatreniami, na ktorých sa dohodli a ktoré sú uvedené v prílohe k rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu XIV.
2.
V prípade naliehavých a nepredvídaných okolností môže ktorákoľvek inštitúcia z vlastného podnetu a v súlade s postupmi stanovenými v zmluvách navrhnúť doplnenie pracovného programu Komisie o ďalšie legislatívne opatrenie.
3.
Predseda postúpi uznesenie prijaté Parlamentom ostatným inštitúciám, ktoré sa zúčastňujú na legislatívnom procese Európskej únie, a parlamentom členských štátov.
Predseda požiada Radu o stanovisko k pracovnému programu Komisie, ako aj k uzneseniu Parlamentu.
4.
Ak niektorá inštitúcia nie je schopná dodržať stanovený časový rozvrh, oznámi ostatným inštitúciám dôvod omeškania a navrhne nový časový rozvrh.
Článok
36
Dodržiavanie Charty základných práv Európskej únie
1.
Parlament vo všetkých svojich činnostiach plne dodržiava základné práva stanovené v Charte základných práv Európskej únie.
Parlament tiež plne dodržiava práva a princípy upravené v článku 2 a v článku 6 ods. 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii.
2.
Ak sa gestorský výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov domnieva, že návrh legislatívneho aktu alebo jeho časti nie sú v súlade s právami upravenými v Charte základných práv Európskej únie, vec sa na ich žiadosť pridelí výboru, v ktorého pôsobnosti je výklad Charty.
Stanovisko tohto výboru sa pripojí k správe gestorského výboru.
Článok
37
Overovanie právneho základu
1.
Pri každom návrhu legislatívneho aktu alebo inom dokumente legislatívnej povahy, gestorský výbor najskôr overí ich právny základ.
2.
Ak gestorský výbor namieta platnosť alebo správnosť určenia právneho základu vrátane posúdenia súladu s článkom 5 Zmluvy o Európskej únii, požiada o stanovisko výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci.
3.
Výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci, sa môže tiež z vlastného podnetu zaoberať otázkami týkajúcimi sa právneho základu návrhu legislatívneho aktu.
V takýchto prípadoch náležite informuje gestorský výbor.
4.
Ak sa výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne záležitosti, rozhodne namietať platnosť alebo správnosť určenia právneho základu, oznámi svoje závery Parlamentu.
Parlament o nich hlasuje pred hlasovaním o obsahu návrhu.
5.
Pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy predložené v Parlamente, ktoré majú za cieľ zmeniť právny základ návrhu legislatívneho aktu, sú neprijateľné, ak ani gestorský výbor ani výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci, nenamietali platnosť alebo správnosť určenia právneho základu.
6.
Ak Komisia nesúhlasí s pozmenením svojho návrhu legislatívneho aktu tak, aby bol v súlade s právnym základom schváleným Parlamentom, môže spravodajca alebo predseda výboru, v ktorého pôsobnosti sú právne veci, alebo gestorského výboru navrhnúť odloženie hlasovania o obsahu návrhu na nasledujúce rokovanie.
Článok
37a
Delegovanie legislatívnej právomoci
1.
Pri dôkladnom skúmaní návrhu legislatívneho aktu, ktorým sa na Komisiu deleguje právomoc, ako je stanovené v článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, venuje Parlament osobitnú pozornosť cieľom, obsahu, rozsahu a trvaniu delegovania a podmienkam, ktorým podlieha.
2.
Gestorský výbor môže kedykoľvek požiadať výbor príslušný pre výklad a uplatňovanie práva Únie o stanovisko.
3.
Výbor príslušný pre výklad a uplatňovanie práva Únie sa môže otázkami týkajúcimi sa delegovania legislatívnej právomoci zaoberať aj z vlastnej iniciatívy.
V takýchto prípadoch náležite informuje gestorský výbor.
Článok
38
Overovanie zlučiteľnosti s viacročným finančným rámcom
1.
Ak má návrh legislatívneho aktu finančné dôsledky, Parlament zistí, či sú zabezpečené dostatočné finančné zdroje.
2.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 43, gestorský výbor overí zlučiteľnosť každého návrhu legislatívneho aktu alebo iného dokumentu legislatívnej povahy s viacročným finančným rámcom.
3.
Ak gestorský výbor zmení výšku finančných prostriedkov určených pre posudzovaný akt, vyžiada si stanovisko od výboru, v ktorého pôsobnosti je rozpočet.
4.
Výbor, v ktorého pôsobnosti je rozpočet, sa tiež môže z vlastného podnetu zaoberať otázkami týkajúcimi sa zlučiteľnosti návrhov legislatívnych aktov s viacročným finančným rámcom.
V takýchto prípadoch náležite informuje gestorský výbor.
5.
Ak sa výbor, v ktorého pôsobnosti je rozpočet, rozhodne spochybniť zlučiteľnosť návrhu s viacročným finančným rámcom, svoje závery oznámi Parlamentu, ktorý ich predloží na hlasovanie.
6.
Akt vyhlásený za nezlučiteľný môže Parlament prijať, ak o tom rozhodne rozpočtový orgán.
Článok
38a
Posudzovanie dodržiavania zásady subsidiarity
1.
Pri posudzovaní návrhu legislatívneho aktu venuje Parlament osobitnú pozornosť jeho súladu so zásadami subsidiarity a proporcionality.
2.
Výbor, v ktorého pôsobnosti je dodržiavanie zásady subsidiarity môže rozhodnúť, že gestorskému výboru poskytne odporúčania vo vzťahu k akémukoľvek návrhu legislatívneho aktu.
3.
Ak národný parlament zašle predsedovi odôvodnené stanovisko v súlade s článkom 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii a s článkom 6 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality, tento dokument sa pridelí gestorskému výboru a pre informáciu pošle výboru, v ktorého pôsobnosti je dodržiavanie zásady subsidiarity.
4.
S výnimkou naliehavých prípadov uvedených v článku 4 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii gestorský výbor nepristúpi ku konečnému hlasovaniu pred uplynutím lehoty ôsmich týždňov stanovenej v článku 6 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality.
5.
Ak odôvodnené stanoviská k nesúladu návrhu legislatívneho aktu so zásadou subsidiarity zastupujú aspoň tretinu všetkých hlasov pridelených národným parlamentom alebo ich štvrtinu v prípade návrhu legislatívneho aktu predloženého na základe článku 76 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, Parlament neprijme rozhodnutie, pokým autor návrhu neuvedie, ako chce ďalej postupovať.
6.
Ak v prípade riadneho legislatívneho postupu odôvodnené stanoviská k nesúladu návrhu legislatívneho aktu so zásadou subsidiarity zastupujú aspoň jednoduchú väčšinu hlasov pridelených národným parlamentom, gestorský výbor môže po zvážení odôvodnených stanovísk predložených národnými parlamentmi a Komisiou a po vypočutí názorov výboru, v ktorého pôsobnosti je dodržiavanie zásady subsidiarity buď odporučiť Parlamentu, aby návrh zamietol z dôvodu porušenia zásady subsidiarity, alebo predložiť Parlamentu iné odporúčanie, ktoré môže zahŕňať návrhy na zmeny a doplnenia týkajúce sa dodržania zásady subsidiarity.
Stanovisko výboru, v ktorého pôsobnosti je dodržiavanie zásady subsidiarity sa pripojí ku každému takémuto odporúčaniu.
Odporúčanie sa predloží Parlamentu na rozpravu a hlasovanie.
Ak sa odporúčanie zamietnuť návrh prijme väčšinou odovzdaných hlasov, predseda vyhlási postup za ukončený.
Ak Parlament návrh nezamietne, postup pokračuje, pričom sa prihliada na akékoľvek odporúčania schválené Parlamentom.
Článok
39
Prístup k dokumentom a poskytovanie informácií Parlamentu
1.
Počas celého legislatívneho postupu môže Parlament a jeho výbory vyžadovať prístup ku všetkým dokumentom týkajúcim sa návrhov legislatívnych aktov za rovnakých podmienok, aké má Rada a jej pracovné skupiny.
2.
Pri skúmaní návrhu legislatívneho aktu gestorský výbor požiada Komisiu a Radu, aby ho priebežne informovali o stave prípravy tohto návrhu v Rade a jej pracovných skupinách, a najmä o každom prípadnom kompromise, ktorý môže podstatným spôsobom zmeniť alebo doplniť pôvodný návrh legislatívneho aktu, prípadne o zámere autora vziať svoj návrh späť.
Článok
40
Zastúpenie Parlamentu na zasadaniach Rady
Ak Rada vyzve Parlament, aby sa zúčastnil jej zasadania, na ktorom Rada koná ako legislatívny orgán, požiada predseda Parlamentu predsedu alebo spravodajcu gestorského výboru alebo iného poslanca určeného výborom, aby zastupoval Parlament.
Článok
41
Právo iniciatívy udelené Parlamentu zmluvami
V prípadoch, keď zmluvy udeľujú Parlamentu právo iniciatívy, gestorský výbor môže rozhodnúť o vypracovaní iniciatívnej správy.
Taká správa obsahuje:
a)
návrh uznesenia;
b)
v prípade potreby návrh rozhodnutia alebo predbežný návrh;
c)
dôvodovú správu obsahujúcu, kde je to vhodné, finančný výkaz.
Ak si prijatie aktu Parlamentom vyžaduje schválenie alebo súhlas Rady a stanovisko alebo súhlas Komisie, Parlament môže po hlasovaní o navrhnutom akte a na návrh spravodajcu rozhodnúť, že hlasovanie o návrhu uznesenia sa odloží dovtedy, kým Rada alebo Komisia nepredložia svoju pozíciu.
Článok
42
Iniciatíva podľa článku 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
1.
Parlament môže v súlade s článkom 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie uznesením na základe iniciatívnej správy gestorského výboru vypracovanej podľa článku 48 požiadať Komisiu, aby mu predložila akýkoľvek návrh, ktorý považuje za vhodný na prijatie nového aktu, alebo zmenu a doplnenie platného aktu.
Na prijatie uznesenia v záverečnom hlasovaní je potrebný súhlas väčšiny všetkých poslancov.
Parlament môže zároveň určiť lehotu na predloženie takého návrhu.
2.
Každý poslanec môže predložiť návrh aktu Únie na základe práva iniciatívy priznaného Parlamentu v súlade s článkom 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
3.
Návrh sa predkladá predsedovi, ktorý ho postúpi na posúdenie gestorskému výboru.
Návrh sa pred takým postúpením preloží do tých úradných jazykov, ktoré predseda gestorského výboru považuje za potrebné pre súhrnné posúdenie.
Tento výbor rozhodne o ďalšom postupe do troch mesiacov od postúpenia a po vypočutí autora návrhu.
Ak výbor rozhodne, že v súlade s postupom uvedeným v článku 48 predloží návrh Parlamentu, meno autora návrhu sa uvedie v názve správy.
4.
V uznesení Parlamentu sa uvedie príslušný právny základ a pripoja sa k nemu podrobné odporúčania týkajúce sa obsahu požadovaných návrhov, ktoré musia byť v súlade so základnými právami a zásadou subsidiarity.
5.
Ak má návrh finančné dôsledky, Parlament uvedie, ako sa majú zabezpečiť dostatočné finančné zdroje.
6.
Gestorský výbor dohliada na pokrok v príprave návrhov legislatívnych aktov, ktoré sa vypracúvajú na osobitnú žiadosť Parlamentu.
Článok
43
Posudzovanie legislatívnych dokumentov
1.
Návrhy legislatívnych aktov a iné dokumenty legislatívnej povahy pridelí predseda gestorskému výboru na posúdenie.
V prípade pochybností môže predseda pred vyhlásením v Parlamente o pridelení návrhu gestorskému výboru použiť čl. 188 ods. 2.
Ak je návrh uvedený v pracovnom programe Komisie, môže gestorský výbor rozhodnúť, že určí spravodajcu, ktorý bude sledovať prípravu návrhu.
Žiadosti Rady o konzultácie alebo žiadosti Komisie o stanovisko pridelí predseda gestorskému výboru, v ktorého pôsobnosti je posúdenie predmetného návrhu.
Ustanovenia článkov 36 až 42, článkov 53 až 59 a článku 71 týkajúce sa prvého čítania sa použijú na návrhy legislatívnych aktov bez ohľadu na to, či si vyžadujú jedno, dve alebo tri čítania.
2.
Pozície Rady sa pridelia na posúdenie gestorskému výboru z prvého čítania.
Na pozície Rady sa použijú ustanovenia článkov 61 až 66 a článku 72 týkajúce sa druhého čítania.
3.
Počas zmierovacieho postupu medzi Parlamentom a Radou po druhom čítaní nie je možné návrh vrátiť späť výboru.
Na zmierovací postup sa použijú ustanovenia článkov 67, 68 a 69 týkajúce sa tretieho čítania.
4.
Články 45, 46, 49, článok 55 ods. 1 a 3, články 56, 57 a 175 sa nepoužijú pri druhom a treťom čítaní.
5.
V prípade rozporu medzi ustanovením rokovacieho poriadku týkajúcim sa druhého a tretieho čítania a iným ustanovením rokovacieho poriadku, má prednosť ustanovenie týkajúce sa druhého a tretieho čítania.
Článok
44
Legislatívne postupy týkajúce sa iniciatív členských štátov
1.
Na iniciatívy členských štátov v zmysle článku 76 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa použije tento článok a články 36 až 39 a články 43 a 55 rokovacieho poriadku.
2.
Gestorský výbor môže pozvať zástupcov členských štátov, ktoré sú autormi iniciatívy, aby ju uviedli vo výbore.
Zástupcovia môžu byť sprevádzaní predsedníctvom Rady.
3.
Skôr ako gestorský výbor pristúpi k hlasovaniu, požiada Komisiu o vyjadrenie, či pripravuje stanovisko k iniciatíve.
Ak áno, výbor neprijme svoju správu, kým nedostane stanovisko Komisie.
4.
Ak boli Parlamentu súčasne alebo krátko po sebe predložené dva alebo viaceré návrhy s rovnakým zámerom úpravy, ktorých autorom je Komisia a/alebo členské štáty, Parlament sa nimi zaoberá v jednej správe.
Gestorský výbor vo svojej správe uvedie, ku ktorému textu navrhuje pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, a odkáže na všetky ďalšie texty v legislatívnom uznesení.
KAPITOLA
2
POSTUP VO VÝBORE
Článok
45
Legislatívne správy
1.
Predseda výboru, ktorému bol pridelený návrh legislatívneho aktu, navrhne výboru ďalší postup.
2.
Podľa rozhodnutia o ďalšom postupe a v prípade, že sa nepoužije článok 46, výbor vymenuje spomedzi svojich členov alebo stálych náhradníkov spravodajcu pre návrh legislatívneho aktu, ak tak už neurobil na základe pracovného programu Komisie prijatého podľa článku 35.
3.
Správa výboru musí obsahovať:
(a)
predbežné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu, ak nejaké sú, ak je to vhodné, spolu so stručnými odôvodneniami, za ktoré je zodpovedný spravodajca, a o ktorých sa nehlasuje;
(b)
návrh legislatívneho uznesenia podľa čl. 55 ods. 2;
(c)
ak je to vhodné, dôvodovú správu vrátane finančného výkazu o rozsahu možných finančných dôsledkov správy a jej zlučiteľnosti s viacročným finančným rámcom.
Článok
46
Zjednodušený postup
1.
Po prvom prerokovaní návrhu legislatívneho aktu môže predseda výboru navrhnúť jeho prijatie bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Ak proti tomu nenamieta aspoň desatina členov výboru, predseda výboru predloží Parlamentu správu, ktorá schvaľuje návrh.
Použijú sa čl. 138 ods. 1 druhý pododsek a ods. 2 a 4.
2.
Predseda výboru môže prípadne navrhnúť, aby on alebo spravodajca pripravil pozmeňujúce a doplňujúce návrhy na základe diskusie vo výbore.
Ak s tým výbor súhlasí, tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa doručia členom výboru.
Ak v určenej lehote, ktorá nemôže byť kratšia ako dvadsaťjeden dní od doručenia návrhov, proti tomu nenamieta aspoň desatina členov výboru, správa sa považuje za prijatú výborom.
V takom prípade sa návrh legislatívneho uznesenia spolu s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi predloží Parlamentu na schválenie bez rozpravy podľa čl. 138 ods. 1 druhý pododsek a ods. 2 a 4.
3.
Ak najmenej desatina členov výboru podá námietky, o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch sa hlasuje na nasledujúcej schôdzi výboru.
4.
Prvá a druhá veta odseku 1, prvá, druhá a tretia veta odseku 2 a odsek 3 sa primerane použijú na stanoviská výborov podľa článku 49.
Článok
47
Nelegislatívne správy
1.
Pri príprave nelegislatívnej správy výbor ustanoví spravodajcu spomedzi svojich členov alebo stálych náhradníkov.
2.
Spravodajca je zodpovedný za prípravu správy výboru a jej uvedenie v pléne v mene výboru.
3.
Správa výboru musí obsahovať:
a)
návrh uznesenia;
b)
dôvodovú správu vrátane finančného výkazu o rozsahu možných finančných dôsledkov správy a jej zlučiteľnosti s viacročným finančným rámcom;
c)
znenie návrhov uznesení, ktoré v nej majú byť zahrnuté podľa čl. 120 ods. 4.
Článok
48
Iniciatívne správy
1.
Výbor, ktorý má v úmysle vypracovať správu a predložiť Parlamentu návrh uznesenia vo veci, ktorá patrí do jeho pôsobnosti, ale v ktorej nebol požiadaný o konzultáciu ani o stanovisko podľa čl. 188 ods. 1, môže tak urobiť len so súhlasom Konferencie predsedov.
Konferencia predsedov musí odôvodniť odmietnutie udelenia súhlasu.
Ak je predmetom správy návrh, ktorý poslanec predložil v súlade s článkom 42 ods. 2, súhlas môže byť odmietnutý len ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 5 štatútu poslancov a článku 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Konferencia predsedov rozhoduje o žiadostiach o udelenie súhlasu s vypracovaním správy v zmysle odseku 1 podľa vykonávacích ustanovení, ktoré sama prijme.
Ak je spochybnená pôsobnosť výboru, ktorý požiadal o udelenie súhlasu s vypracovaním správy, Konferencia predsedov rozhodne do šiestich týždňov na základe odporúčania Konferencie predsedov výborov alebo, ak toto nie je k dispozícii, na základe odporúčania jej predsedu.
Ak v tejto lehote Konferencia predsedov nerozhodne, odporúčanie sa považuje za schválené.
2.
Parlament preskúma návrhy uznesení obsiahnuté v iniciatívnych správach v súlade s postupom krátkeho prednesenia ustanoveným v článku 139.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k týmto návrhom uznesení sú prípustné na posúdenie v pléne len vtedy, ak ich spravodajca podáva na zohľadnenie nových informácií alebo ak ich podáva aspoň jedna desatina poslancov Parlamentu.
Politické skupiny môžu v súlade s článkom 157 ods. 4 predkladať alternatívne návrhy uznesení.
Tento odsek sa nepoužije, ak predmet správy spĺňa podmienky pre prednostnú rozpravu v pléne, ak je správa vypracovaná podľa práva iniciatívy uvedeného v článku 41 alebo článku 42, alebo ak správu možno na základe kritérií stanovených Konferenciou predsedov považovať za strategickú.
Pozri príslušné rozhodnutie konferencie predsedov obsiahnuté v prílohe XVIII.
3.
Ak sa na predmet správy vzťahuje právo iniciatívy uvedené v článku 41, udelenie súhlasu možno odoprieť len na základe nesplnenia podmienok stanovených v zmluvách.
4.
V prípadoch uvedených v článkoch 41 a 42 prijme Konferencia predsedov rozhodnutie do dvoch mesiacov.
Článok
49
Stanoviská výborov
1.
Ak si chce výbor, ktorému bola vec pridelená najskôr, vypočuť názory iného výboru alebo ak chce iný výbor vyjadriť svoje názory na správu podanú výborom, ktorému bola vec pridelená najskôr, môžu tieto výbory požiadať predsedu Parlamentu, aby bol podľa čl. 188 ods. 3 jeden výbor určený ako gestorský a druhý ako výbor požiadaný o stanovisko.
2.
V prípade dokumentov legislatívnej povahy podľa čl. 43 ods. 1, stanovisko obsahuje predbežné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k textu pridelenému výboru, v prípade potreby spolu so stručným odôvodnením.
Za tieto odôvodnenia je zodpovedný spravodajca výboru požiadaného o stanovisko a nehlasuje sa o nich.
Ak je to potrebné, môže výbor požiadaný o stanovisko predložiť stručné písomné odôvodnenie k stanovisku ako celku.
V prípade nelegislatívnych textov stanovisko obsahuje odporúčania k návrhu uznesenia predloženého gestorským výborom.
Gestorský výbor hlasuje o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov alebo o odporúčaniach.
Stanoviská sa zaoberajú výhradne záležitosťami, ktoré patria do pôsobnosti výboru predkladajúceho stanovisko.
3.
Gestorský výbor stanoví lehotu, v ktorej má výbor požiadaný o stanovisko poskytnúť svoje stanovisko, ak ho má gestorský výbor vziať do úvahy.
O každej zmene ohláseného časového rozvrhu gestorský výbor ihneď informuje výbor (výbory) požiadaný (požiadané) o stanovisko.
Gestorský výbor neprijme konečné rozhodnutie pred uplynutím stanovenej lehoty.
4.
Všetky prijaté stanoviská sa uvedú v prílohe k správe gestorského výboru.
5.
Iba gestorský výbor môže podať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy v pléne.
6.
Predseda a spravodajca výboru požiadaného o stanovisko môžu byť prizvaní, aby sa zúčastnili schôdzí gestorského výboru v poradnej funkcii, pokiaľ sa tieto schôdze týkajú záležitostí spoločného záujmu.
Článok
50
Postup pridružených výborov
Ak bola otázka pôsobnosti postúpená Konferencii predsedov v zmysle článku 188 ods. 2 alebo článku 48 a Konferencia predsedov sa na základe prílohy VII nazdáva, že vec patrí takmer v rovnakej miere do pôsobnosti dvoch alebo viacerých výborov, alebo že jej rôzne časti patria do pôsobnosti dvoch alebo viacerých výborov, použije sa článok 49 a tieto doplňujúce ustanovenia:
-
časový rozvrh spoločne odsúhlasia dotknuté výbory;
-
spravodajca a spravodajcovia výborov požiadaných o stanovisko sa navzájom informujú a usilujú sa o dosiahnutie dohody o textoch, ktoré predkladajú svojim výborom, a o svojich stanoviskách k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom;
-
zúčastnený predseda, spravodajca a spravodajcovia výborov požiadaných o stanovisko spolu identifikujú oblasti textu patriace do ich výlučných alebo spoločných pôsobností a odsúhlasia presné náležitosti ich spolupráce.
V prípade nesúhlasu s vymedzením pôsobností sa vec na žiadosť jedného zo zúčastnených výborov predloží Konferencii predsedov, ktorá môže rozhodnúť o otázke príslušných pôsobností alebo o tom, že sa použije postup spoločných schôdzí výborov podľa článku 51; druhý pododsek článku 188 ods. 2 sa uplatňuje primerane;
-
gestorský výbor prijme bez hlasovania pozmeňujúce a doplňujúce návrhy pridruženého výboru vo veciach, ktoré patria do výlučnej pôsobnosti pridruženého výboru.
Ak gestorský výbor zamietne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy vo veciach, ktoré patria do spoločnej pôsobnosti gestorského výboru a pridruženého výboru, pridružený výbor môže predložiť tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy priamo Parlamentu;
-
v prípade zmierovacieho postupu o návrhu musí byť v delegácii Parlamentu zastúpený spravodajca každého pridruženého výboru.
Znenie tohto článku nestanovuje žiadne obmedzenia svojho rozsahu.
Žiadosti o použitie postupu pridružených výborov v súvislosti s nelegislatívnymi správami podľa čl. 48 ods. 1 a čl. 119 ods. 1 a 2, sú prípustné.
Na účely preskúmania medzinárodných dohôd podľa článku 90 sa nemôže použiť postup pridružených výborov podľa tohto článku na postup súhlasu v zmysle článku 81.
Rozhodnutie Konferencie predsedov použiť postup pridružených výborov sa vzťahuje na všetky štádiá príslušného postupu.
Práva spojené s postavením „gestorského výboru“ vykonáva výbor zodpovedný za príslušnú oblasť.
Pri výkone svojich práv tento výbor rešpektuje právomoci pridruženého výboru, najmä záväzok lojálnej spolupráce pri príprave časového rozvrhu a právo pridruženého výboru určiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy vo veciach patriacich do jeho výlučnej pôsobnosti, ktoré budú predložené Parlamentu.
Ak výbor zodpovedný za príslušnú oblasť nerešpektuje právomoci pridruženého výboru, jeho rozhodnutia síce zostávajú platné, ale pridružený výbor môže priamo Parlamentu predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy vo veciach patriacich do jeho výlučnej pôsobnosti.
Článok
51
Postup spoločných schôdzí výborov
1.
Ak bola v zmysle článku 188 ods. 2 Konferencii predsedov predložená otázka pôsobnosti, Konferencia predsedov môže rozhodnúť o tom, že sa má uplatňovať postup spoločných schôdzí výborov a spoločné hlasovanie, ak:
so zreteľom na prílohu VII vec patrí nedeliteľne do pôsobnosti viacerých výborov a
Konferencia predsedov je toho názoru, že ide o vec zásadného významu.
2.
V tomto prípade príslušní spravodajcovia vypracujú jediný návrh správy, ktorý bude predmetom preskúmania a hlasovania výborov zúčastnených na spoločných schôdzach organizovaných za spoločného predsedníctva dotknutých predsedov výborov.
Práva spojené so štatútom gestorského výboru môžu zúčastnené výbory vykonávať vo všetkých štádiách postupu len vtedy, ak konajú spoločne.
Zúčastnené výbory môžu založiť pracovné skupiny na prípravu schôdzí a hlasovania.
3.
V druhom čítaní riadneho legislatívneho postupu sa pozícia Rady skúma počas spoločnej schôdze zúčastnených výborov, ktorá sa, ak sa nedosiahne dohoda medzi predsedami týchto výborov, koná v stredu počas prvého týždňa stanoveného na schôdzu parlamentných orgánov, ktorý nasleduje po oznámení pozície Rady Parlamentu.
Ak nebola dosiahnutá dohoda o zvolaní neskoršej schôdze, schôdzu zvolá predseda Konferencie predsedov.
O odporúčaní do druhého čítania sa hlasuje na spoločnej schôdzi na základe spoločného návrhu, ktorý vypracujú príslušní spravodajcovia zúčastnených výborov, alebo ak nie je k dispozícii spoločný návrh, na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré predložili zúčastnené výbory.
Počas tretieho čítania riadneho legislatívneho postupu sú predsedovia a spravodajcovia zúčastnených výborov členmi delegácie v zmierovacom výbore.
Tento článok sa môže uplatniť na postup vedúci k vydaniu odporúčania schváliť alebo zamietnuť uzavretie medzinárodnej dohody podľa článku 90 ods. 5 a článku 81 ods. 1, pokiaľ sú splnené podmienky v ňom uvedené.
Článok
52
Vypracovanie správ
1.
Za dôvodovú správu je zodpovedný spravodajca; o dôvodovej správe sa nehlasuje.
Musí však byť v súlade so schváleným znením návrhu uznesenia a pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi výboru.
Ak tomu tak nie je, môže predseda výboru dôvodovú správu vypustiť.
2.
V dôvodovej správe sa uvedie výsledok hlasovania o správe ako o celku.
Okrem toho, ak o to počas hlasovania požiada aspoň tretina prítomných členov výboru, v správe sa uvedie, ako hlasoval každý člen.
3.
Keď sa vo výbore nedosiahne jednomyseľné stanovisko, v správe sa tiež uvedie zhrnutie názorov menšiny.
Menšinové názory sa vyslovujú počas hlasovania o texte ako o celku a na žiadosť ich autorov môžu byť predmetom písomného vyhlásenia v rozsahu najviac 200 slov, ktoré sa priloží k dôvodovej správe.
Predseda výboru rozhoduje o sporoch, ktoré môžu vzniknúť pri použití týchto ustanovení.
4.
Na návrh svojho predsedníctva môže výbor určiť lehotu, v ktorej spravodajca predloží návrh správy.
Lehota sa môže predĺžiť alebo môže byť vymenovaný nový spravodajca.
5.
Po uplynutí lehoty môže výbor poveriť svojho predsedu, aby požiadal o zaradenie veci pridelenej výboru do programu niektorého z nasledujúcich rokovaní Parlamentu.
Rozprava sa potom môže uskutočniť na základe ústnej správy výboru.
KAPITOLA
3
PRVÉ ČÍTANIE
Výbory
Článok
53
Zmena návrhu legislatívneho aktu
1.
Ak Komisia informuje Parlament, alebo ak sa gestorský výbor inak dozvie o úmysle Komisie zmeniť svoj návrh, odloží gestorský výbor preskúmanie návrhu do času, kým od Komisie dostane nový návrh alebo zmeny a doplnenia návrhu.
2.
Ak Rada podstatným spôsobom zmení návrh legislatívneho aktu, použijú sa ustanovenia článku 59.
Článok
54
Stanoviská Komisie a Rady k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom
1.
Predtým, než gestorský výbor pristúpi k záverečnému hlasovaniu o návrhu legislatívneho aktu, požiada Komisiu o stanovisko ku všetkým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom prijatým výborom a Radu požiada o pripomienky.
2.
Ak Komisia nie je schopná predložiť stanovisko, alebo ak vyhlási, že nie je pripravená prijať všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté výborom, môže výbor záverečné hlasovanie odložiť.
3.
Ak je to vhodné, zahrnie sa stanovisko Komisie do správy.
Plénum
Článok
55
Záver prvého čítania
1.
Parlament preskúma návrh legislatívneho aktu na základe správy vypracovanej gestorským výborom podľa článku 45.
2.
Parlament najskôr hlasuje o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k návrhu, ktorý je predmetom správy gestorského výboru, následne hlasuje o návrhu, a to buď o návrhu v znení zmien a doplnení alebo v pôvodnom znení, potom o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k návrhu legislatívneho uznesenia a nakoniec o návrhu legislatívneho uznesenia ako o celku, ktorý obsahuje iba vyhlásenie, či Parlament návrh legislatívneho aktu schvaľuje, zamieta alebo ho navrhuje zmeniť alebo doplniť a akékoľvek iné procesné požiadavky.
Prvé čítanie sa končí prijatím návrhu legislatívneho uznesenia.
Ak Parlament neprijme legislatívne uznesenie, návrh sa vráti späť gestorskému výboru.
Všetky správy predložené v rámci legislatívneho postupu by mali byť v súlade s ustanoveniami článkov 37, 43 a 45.
Každý návrh uznesenia nelegislatívnej povahy predložený výborom by mal byť v súlade s postupmi stanovenými v článkoch 48 alebo 188.
3.
Návrh v znení schválenom Parlamentom spolu so sprievodným uznesením predseda doručí Rade a Komisii ako pozíciu Parlamentu.
Článok
56
Zamietnutie návrhu Komisie
1.
Ak návrh Komisie nezíska väčšinu odovzdaných hlasov alebo ak sa prijme návrh na jeho zamietnutie, ktorý môže predložiť gestorský výbor alebo najmenej štyridsať poslancov, predseda ešte pred hlasovaním Parlamentu o návrhu legislatívneho uznesenia požiada Komisiu o späťvzatie návrhu.
2.
Ak tak Komisia urobí, predseda vyhlási postup za ukončený a v tomto zmysle informuje Radu.
3.
Ak Komisia návrh nevezme späť, Parlament vráti vec späť gestorskému výboru bez hlasovania o návrhu legislatívneho uznesenia, pokiaľ Parlament na návrh predsedu alebo spravodajcu gestorského výboru alebo politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov nepristúpi k hlasovaniu o návrhu legislatívneho uznesenia.
V prípade vrátenia návrhu gestorskému výboru rozhodne gestorský výbor o postupe a podá Parlamentu ústne alebo písomne novú správu v lehote určenej Parlamentom, ktorá nesmie byť dlhšia ako dva mesiace.
Po vrátení veci späť výboru podľa odseku 3, predtým ako rozhodne o postupe, umožní výbor zodpovedný za príslušnú oblasť výboru pridruženému podľa článku 50 rozhodnúť o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch vo veciach patriacich do jeho výlučnej pôsobnosti, najmä o tom, ktoré z týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov majú byť Parlamentu znova predložené.
Lehota určená v súlade s odsekom 3 druhým pododsekom sa vzťahuje na podanie správy ústne alebo písomne gestorským výborom.
Neviaže sa na určenie vhodného času Parlamentom pre pokračovanie v príslušnom postupe.
4.
Ak gestorský výbor nemôže lehotu dodržať, požiada o vrátenie veci výboru podľa čl. 175 ods. 1.
Ak je to potrebné, Parlament môže určiť novú lehotu podľa čl. 175 ods. 5.
Ak sa žiadosti výboru nevyhovie, Parlament pristúpi k hlasovaniu o návrhu legislatívneho uznesenia.
Článok
57
Prijatie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu Komisie
1.
Ak bol návrh Komisie schválený ako celok, avšak v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, hlasovanie o návrhu legislatívneho uznesenia sa odloží do času, kým Komisia neoznámi svoje stanovisko ku každému pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu Parlamentu.
Ak Komisia nie je schopná oznámiť svoje stanovisko na záver hlasovania Parlamentu o návrhu, informuje predsedu Parlamentu alebo gestorský výbor, kedy tak môže urobiť; návrh sa zaradí do návrhu programu schôdze nasledujúcej po oznámení stanoviska.
2.
Ak Komisia oznámi, že nemá v úmysle prijať všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu, spravodajca gestorského výboru, a v jeho neprítomnosti predseda tohto výboru, pripraví formálny návrh pre Parlament, či sa má hlasovať o návrhu legislatívneho uznesenia.
Pred predložením tohto návrhu spravodajca alebo predseda gestorského výboru môže požiadať predsedu Parlamentu, aby prerušil rokovanie o tomto bode.
Ak sa Parlament rozhodne hlasovanie odložiť, vec sa považuje za vrátenú gestorskému výboru na opätovné posúdenie.
V takom prípade gestorský výbor podá Parlamentu ústne alebo písomne novú správu v lehote určenej Parlamentom.
Lehota nesmie byť dlhšia ako dva mesiace.
Ak gestorský výbor nie je schopný dodržať stanovenú lehotu, použije sa postup stanovený v čl. 56 ods. 4.
V tomto štádiu sú prijateľné iba pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené gestorským výborom, ktoré majú za cieľ dosiahnutie kompromisu s Komisiou.
3.
Použitie odseku 2 nevylučuje, aby žiadosť o vrátenie veci predložili iní poslanci podľa článku 175.
Od výboru, ktorému bola vec vrátená podľa odseku 2, sa predovšetkým vyžaduje, aby v stanovenej lehote a v súlade s podmienkami vrátenia podal správu Parlamentu, a pokiaľ je to potrebné, aby predložil pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy smerujúce k dosiahnutiu kompromisu s Komisiou; výbor však nie je povinný opätovne preskúmať všetky ustanovenia schválené Parlamentom.
V rámci podmienok vrátenia má však výbor vzhľadom na odkladný účinok vrátenia veci väčší priestor na úvahu a keď je to v záujme kompromisu, môže navrhnúť prerokovanie ustanovení, ktoré už boli schválené v pléne.
V takýchto prípadoch, s ohľadom na skutočnosť, že jediné prijateľné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy výboru sú tie, ktoré smerujú k dosiahnutiu kompromisu, a vzhľadom na zachovanie suverenity Parlamentu, musí správa uvedená v druhom odseku jasne uviesť, ktoré už schválené ustanovenia by sa v prípade prijatia navrhovaných zmien a doplnení stali bezpredmetnými.
Ďalší postup
Článok
58
Postup po prijatí pozície Parlamentu
1.
V období po prijatí pozície Parlamentu k návrhu legislatívneho aktu sledujú predseda a spravodajca gestorského výboru ďalší vývoj v postupe smerujúcom k prijatiu návrhu Radou, najmä aby zabezpečili dodržanie záväzkov, ktoré prijala Rada alebo Komisia voči Parlamentu so zreteľom na jeho pozíciu.
2.
Gestorský výbor môže vyzvať Komisiu a Radu na diskusiu o predmetnej veci.
3.
Ak to gestorský výbor považuje za potrebné, môže v ktoromkoľvek štádiu toho postupu predložiť podľa tohto článku návrh uznesenia, v ktorom odporučí, aby Parlament:
-
vyzval Komisiu, aby vzala svoj návrh späť, alebo
-
vyzval Komisiu alebo Radu, aby opätovne predložili vec Parlamentu podľa článku 59, alebo Komisiu, aby predložila nový návrh, alebo
-
rozhodol o iných krokoch, ktoré považuje za potrebné.
Tento návrh sa zaradí do návrhu programu schôdze nasledujúcej po rozhodnutí výboru.
Článok
59
Opätovné predloženie veci Parlamentu
Riadny legislatívny postup
1.
Predseda na žiadosť gestorského výboru vyzve Komisiu, aby opätovne predložila svoj návrh Parlamentu:
-
ak Komisia potom, ako Parlament prijal pozíciu, vezme svoj pôvodný návrh späť, aby ho nahradila iným textom, okrem prípadov, keď tak robí s cieľom zapracovať pozíciu Parlamentu, alebo
-
ak Komisia podstatným spôsobom zmení alebo doplní, alebo má v úmysle zmeniť alebo doplniť svoj pôvodný návrh, okrem prípadov, keď tak robí s cieľom zapracovať pozíciu Parlamentu, alebo
-
ak sa uplynutím času alebo zmenou okolností podstatne zmení povaha problému, ktorým sa návrh zaoberá, alebo
-
ak sa odvtedy, ako Parlament prijal pozíciu, konali nové voľby do Parlamentu a Konferencia predsedov to považuje za potrebné.
2.
Na žiadosť gestorského výboru Parlament požiada Radu, aby Parlamentu opäť predložila návrh podaný Komisiou podľa článku 294 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ak má Rada v úmysle zmeniť právny základ návrhu tak, že sa v dôsledku toho nebude môcť použiť riadny legislatívny postup.
Iné postupy
3.
Na žiadosť gestorského výboru predseda vyzve Radu, aby opäť konzultovala s Parlamentom za rovnakých okolností a podmienok ako v odseku 1, a tiež v prípade, ak Rada podstatným spôsobom zmení alebo doplní, alebo má v úmysle zmeniť alebo doplniť návrh, ku ktorému Parlament pôvodne vydal svoje stanovisko, okrem prípadov, keď tak robí s cieľom zapracovať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu.
4.
Predseda tiež požiada, aby bol návrh legislatívneho aktu opätovne predložený Parlamentu za podmienok stanovených v tomto článku, ak o tom Parlament rozhodne na návrh politickej skupiny alebo aspoň štyridsiatich poslancov.
Článok
60
vypúšťa sa
KAPITOLA
4
DRUHÉ ČÍTANIE
Výbory
Článok
61
Oznámenie pozície Rady
1.
Oznámenie pozície Rady podľa článku 294 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uskutoční tým, že ju predseda oznámi v pléne.
Predseda vystúpi s oznámením po tom, ako mu boli doručené dokumenty obsahujúce pozíciu samotnú, všetky vyhlásenia zaznamenané v zápisniciach Rady pri prijímaní pozície, dôvody, ktoré viedli Radu k prijatiu svojej pozície a stanovisko Komisie, riadne preložené do úradných jazykov Európskej únie.
Predseda vystúpi s oznámením na schôdzi, ktorá nasleduje po doručení dokumentov.
Predseda sa pred oznámením a po porade s predsedom gestorského výboru a/alebo spravodajcom uistí, či doručený text je skutočne pozícia Rady v prvom čítaní a či nenastali okolnosti uvedené v článku 59.
V opačnom prípade predseda spolu s gestorským výborom, a ak je to možné, so súhlasom Rady, hľadajú vhodné riešenie.
2.
Zoznam týchto oznámení sa uverejní v zápisnici z rokovania spolu s názvom gestorského výboru.
Článok
62
Predĺženie lehôt
1.
Na žiadosť predsedu gestorského výboru v prípade lehôt v druhom čítaní alebo na žiadosť parlamentnej delegácie v Zmierovacom výbore v prípade lehôt v zmierovacom postupe predĺži predseda tieto lehoty podľa článku 294 ods. 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
2.
Predseda oznámi Parlamentu každé predĺženie lehôt podľa článku 294 ods. 14 Zmluvy o fungovaní Európskej únie bez ohľadu na to, či k nemu došlo z iniciatívy Parlamentu alebo Rady.
Článok
63
Pridelenie veci gestorskému výboru a postup v tomto výbore
1.
Pozícia Rady sa dňom jej oznámenia v Parlamente podľa článku 61 ods. 1 automaticky považuje za pridelenú gestorskému výboru a výborom, ktoré boli požiadané o stanovisko v prvom čítaní.
2.
Pozícia Rady sa zaradí ako prvý bod do programu prvej schôdze gestorského výboru nasledujúcej po oznámení.
Rada môže byť vyzvaná, aby uviedla svoju pozíciu.
3.
Ak nie je rozhodnuté inak, zostáva spravodajca z prvého čítania spravodajcom v druhom čítaní.
4.
Ustanovenia čl. 66 ods. 2, 3 a 5 týkajúce sa druhého čítania v Parlamente sa rovnako použijú na konanie v gestorskom výbore; návrhy na zamietnutie a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy môžu predložiť iba členovia tohto výboru alebo ich stáli náhradníci.
Výbor rozhoduje väčšinou odovzdaných hlasov.
5.
Pred hlasovaním môže výbor požiadať predsedu a spravodajcu, aby sa pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložené vo výbore prerokovali s predsedom Rady alebo jeho zástupcom v prítomnosti zodpovedného člena Komisie.
Po ich prerokovaní môže spravodajca predložiť kompromisné pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy.
6.
Gestorský výbor predloží odporúčanie do druhého čítania, v ktorom navrhne pozíciu Rady schváliť, zmeniť alebo doplniť alebo zamietnuť.
Odporúčanie obsahuje stručné odôvodnenie navrhovaného rozhodnutia.
Plénum
Článok
64
Záver druhého čítania
1.
Pozícia Rady a odporúčanie gestorského výboru do druhého čítania, ak je k dispozícii, sa automaticky zaradia do návrhu programu schôdze, ktorej streda spadá pred a zároveň najbližšie ku dňu uplynutia trojmesačnej lehoty, alebo v prípade predĺženia podľa článku 62 štvormesačnej lehoty, ak vec nebola prerokovaná na skoršej schôdzi.
Odporúčania predložené parlamentnými výbormi do druhého čítania sú porovnateľné s dôvodovou správou, v ktorej výbor odôvodňuje svoje stanovisko k pozícii Rady.
O týchto textoch sa nehlasuje.
2.
Druhé čítanie sa skončí, keď Parlament schváli, zamietne, zmení alebo doplní pozíciu Rady v lehotách a v súlade s podmienkami stanovenými v článku 294 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok
65
Zamietnutie pozície Rady
1.
Gestorský výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže v lehote určenej predsedom písomne predložiť návrh na zamietnutie pozície Rady.
Na prijatie návrhu je potrebný súhlas väčšiny všetkých poslancov Parlamentu.
O návrhu na zamietnutie pozície Rady sa hlasuje pred hlasovaním o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch.
2.
Ak aj Parlament hlasuje proti pôvodnému návrhu na zamietnutie pozície Rady, môže po hlasovaní o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch a po vypočutí stanoviska Komisie podľa článku 66 ods. 5 na základe odporúčania spravodajcu zvážiť ďalší návrh na zamietnutie pozície Rady.
3.
Ak Parlament pozíciu Rady zamietne, predseda oznámi v pléne ukončenie legislatívneho postupu.
Článok
66
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k pozícii Rady
1.
Gestorský výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže na prerokovanie v Parlamente predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k pozícii Rady.
2.
Pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh k pozícii Rady je prípustný, len ak je v súlade s ustanoveniami článkov 156 a 157 a ak jeho cieľom je:
a)
úplné alebo čiastočné obnovenie pozície prijatej Parlamentom v prvom čítaní alebo
b)
dosiahnutie kompromisu medzi Radou a Parlamentom alebo
c)
zmena alebo doplnenie časti textu pozície Rady, ktorá nebola zahrnutá, alebo sa obsahom líši od návrhu predloženého v prvom čítaní, a nepredstavuje podstatnú zmenu v zmysle článku 59, alebo
d)
zohľadnenie nového skutkového alebo právneho stavu, ktorý nastal od prvého čítania.
Rozhodnutie predsedu o prípustnosti pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu je konečné.
3.
Ak sa v čase od prvého čítania konali nové voľby, avšak článok 59 sa nepoužil, predseda môže rozhodnúť o výnimke z obmedzení týkajúcich sa prípustnosti uvedených v druhom odseku.
4.
Pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh je prijatý, ak získal väčšinu hlasov všetkých poslancov.
5.
Pred hlasovaním o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch môže predseda požiadať Komisiu o stanovisko a Radu o pripomienky.
KAPITOLA
5
TRETIE ČÍTANIE
Zmierovací postup
Článok
67
Zvolanie Zmierovacieho výboru
Ak Rada informuje Parlament, že nemôže schváliť všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Parlamentu k pozícii Rady, predseda sa dohodne s Radou na termíne a mieste prvej schôdze Zmierovacieho výboru.
Lehota šiestich, v prípade predĺženia podľa článku 294 ods. 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie ôsmich týždňov, začína plynúť odo dňa, keď sa výbor zíde po prvýkrát.
Článok
68
Delegácia v Zmierovacom výbore
1.
Delegácia Parlamentu v Zmierovacom výbore má rovnaký počet členov ako delegácia Rady.
2.
Politické zloženie delegácie zodpovedá zloženiu Parlamentu podľa politických skupín.
Konferencia predsedov určí presný počet poslancov z každej politickej skupiny.
3.
Členov delegácie na jednotlivé zmierovacie postupy vymenujú politické skupiny prednostne z členov dotknutých výborov, s výnimkou troch členov, ktorí sú vymenovaní za stálych členov delegácií na obdobie dvanástich mesiacov.
Troch stálych členov vymenujú politické skupiny spomedzi podpredsedov Parlamentu, pričom títo zastupujú aspoň dve rôzne politické skupiny.
Predseda a spravodajca gestorského výboru sú vždy členmi delegácie.
4.
Politické skupiny zastúpené v delegácii vymenujú náhradníkov.
5.
Politické skupiny a nezaradení poslanci, ktorí nie sú zastúpení v delegácii, môžu vyslať po jednom zástupcovi na každú internú prípravnú schôdzu delegácie.
6.
Delegáciu vedie predseda alebo jeden z troch stálych členov.
7.
Delegácia rozhoduje väčšinou hlasov svojich členov.
Jej rokovania sú neverejné.
Konferencia predsedov vydá ďalšie procesné usmernenia pre prácu delegácie pri Zmierovacom výbore.
8.
Výsledky zmierovacieho postupu oznamuje delegácia Parlamentu.
Plénum
Článok
69
Spoločný text
1.
Ak sa Zmierovací výbor dohodne na spoločnom texte, vec sa zaradí do programu rokovania Parlamentu, ktoré sa uskutoční do šiestich, a v prípade predĺženia do ôsmich týždňov od schválenia spoločného textu Zmierovacím výborom.
2.
Predsedajúci alebo iný určený člen parlamentnej delegácie v Zmierovacom výbore urobí vyhlásenie k spoločnému textu, ktorý je sprevádzaný správou.
3.
K spoločnému textu nemôže byť predložený žiaden pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh.
4.
O spoločnom texte ako o celku sa rozhoduje v jedinom hlasovaní.
Spoločný text je schválený, ak získa väčšinu odovzdaných hlasov.
5.
Ak Zmierovací výbor nedosiahne dohodu o spoločnom texte, urobí o tom predsedajúci alebo iný určený člen parlamentnej delegácie v Zmierovacom výbore vyhlásenie.
Po tomto vyhlásení nasleduje rozprava.
KAPITOLA
6
SKONČENIE LEGISLATÍVNEHO POSTUPU
Článok
70
Medziinštitucionálne rokovania v legislatívnych postupoch
1.
Rokovania s inými inštitúciami, ktorých cieľom je dosiahnutie dohody počas legislatívneho postupu, sa vedú so zreteľom na Kódex správania pri rokovaniach v rámci riadneho legislatívneho postupu.
Pozri prílohu XXI.
2.
Gestorský výbor by pred začatím týchto rokovaní mal v zásade rozhodnúť väčšinou hlasov svojich členov a prijať mandát, usmernenia alebo priority.
3.
Ak sa po prijatí správy výborom, na základe rokovaní, dosiahne kompromis s Radou, pred hlasovaním na plenárnej schôdzi sa bude s výborom v každom prípade znovu konzultovať.
Článok
71
Dohoda v prvom čítaní
Ak Rada v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie informuje Parlament, že schválila jeho pozíciu, po finalizácii podľa článku 180 predseda v pléne oznámi, že návrh bol prijatý v znení, ktoré zodpovedá pozícii Parlamentu.
Článok
72
Dohoda v druhom čítaní
Ak nie je prijatý žiaden návrh na zamietnutie pozície Rady, ani žiaden pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh k uvedenej pozícii podľa článkov 65 a 66 v lehotách na predloženie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a návrhov na zamietnutie a na hlasovanie o nich, predseda v Parlamente oznámi, že navrhovaný akt bol prijatý s konečnou platnosťou.
Spolu s predsedom Rady podpíše navrhnutý akt a zabezpečí jeho uverejnenie v
Úradnom vestníku Európskej únie
v súlade s článkom 74.
Článok
73
Požiadavky na vypracúvanie návrhov legislatívnych aktov
1.
V aktoch, ktoré prijali spoločne Parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom, sa najprv uvedie druh aktu, potom poradové číslo, dátum prijatia a predmet úpravy.
2.
Akty prijaté spoločne Parlamentom a Radou obsahujú:
a)
slovné spojenie „Európsky parlament a Rada Európskej únie“;
b)
odkaz na ustanovenia, na základe ktorých bol akt prijatý, uvedený slovným spojením „so zreteľom na“;
c)
citáciu s odkazmi na predložené návrhy, doručené stanoviská a uskutočnené konzultácie;
d)
odôvodnenie aktu uvedené slovom „keďže“;
e)
slovné spojenia typu: „prijali toto nariadenie“ alebo „prijali túto smernicu“, „prijali toto rozhodnutie“, „rozhodli takto“, za ktorými nasleduje vlastný text aktu.
3.
Akty sa členia na články, ktoré môžu byť, ak je to vhodné, spojené do kapitol a oddielov.
4.
V poslednom článku aktu sa uvedie dátum nadobudnutia účinnosti, ak má účinnosť nastať pred alebo po dvadsiatom dni po jeho uverejnení.
5.
Za posledným článkom aktu nasleduje:
-
vhodné slovné spojenie podľa príslušných ustanovení zmlúv o jeho uplatňovaní,
-
slovo „V...“, po ktorom sa uvedie miesto a deň prijatia aktu,
-
slovné spojenia: „Za Európsky parlament predseda“, „Za Radu predseda“, po ktorých nasledujú mená predsedu Európskeho parlamentu a predsedu Rady v čase prijatia aktu.
Článok
74
Podpis prijatých aktov
Po finalizácii textu prijatého v súlade s článkom 180 a potom, čo sa overí, že všetky postupy boli riadne ukončené, predseda a generálny tajomník podpíšu akty prijaté v súlade s riadnym legislatívnym postupom a generálni tajomníci Parlamentu a Rady zabezpečia ich uverejnenie v
Úradnom vestníku Európskej únie
.
KAPITOLA
6a
ÚSTAVNÉ OTÁZKY
Článok
74a
Riadna revízia zmluvy
1.
Gestorský výbor môže v súlade s článkami 41 a 48 predložiť Parlamentu správu obsahujúcu návrhy pre Radu na zmenu a doplnenie zmlúv.
2.
V prípade porady s Parlamentom v súlade s článkom 48 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii o návrhu rozhodnutia Európskej rady v prospech preskúmania navrhovaných zmien a doplnení zmlúv sa vec postúpi gestorskému výboru.
Výbor vypracuje správu, ktorá zahŕňa:
–
návrh uznesenia, v ktorom sa uvádza, či Parlament schvaľuje alebo zamieta navrhované rozhodnutie, a ktorý môže obsahovať návrhy určené konventu alebo konferencii zástupcov vlád členských štátov;
–
podľa potreby dôvodovú správu.
3.
Ak Európska rada rozhodne o zvolaní konventu, Parlament určí svojich zástupcov na návrh Konferencie predsedov.
Delegácia Parlamentu si zvolí svojho vedúceho a kandidátov na členstvo v ktorejkoľvek riadiacej skupine alebo predsedníctve, ktoré ustanoví konvent.
4.
Ak Európska rada požiada Parlament o súhlas týkajúci sa rozhodnutia nezvolať konvent na preskúmanie navrhnutých zmien a doplnení zmlúv, vec sa pridelí gestorskému výboru v súlade s článkom 81.
Článok
74b
Zjednodušená revízia zmluvy
1.
V súlade s článkami 41 a 48 a v súlade s postupom ustanoveným v článku 48 ods. 6 Zmluvy o Európskej únii môže gestorský výbor predložiť Parlamentu správu obsahujúcu návrhy pre Európsku radu na revíziu všetkých alebo časti ustanovení Tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
2.
V prípade porady s Parlamentom v súlade s článkom 48 ods. 6 Zmluvy o Európskej únii o návrhu rozhodnutia Európskej rady, ktorým sa mení a dopĺňa tretia časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie, sa primerane použije článok 74a ods. 2.
V tomto prípade môže návrh uznesenia obsahovať návrhy zmien a doplnení týkajúcich sa výlučne ustanovení tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok
74c
Zmluvy o pristúpení
1.
Každá žiadosť európskeho štátu o členstvo v Európskej únii sa pridelí na posúdenie gestorskému výboru.
2.
Na návrh gestorského výboru, politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov môže Parlament rozhodnúť, že pred začatím rokovaní so štátom žiadajúcim o členstvo požiada Komisiu a Radu o účasť na rozprave.
3.
Počas rokovaní Komisia a Rada pravidelne a dôsledne informujú gestorský výbor o pokroku v rokovaniach, v prípade potreby dôverne.
4.
V každom štádiu rokovaní môže Parlament na základe správy gestorského výboru prijať odporúčania a žiadať, aby sa vzali do úvahy pred uzavretím zmluvy o pristúpení štátu žiadajúceho o členstvo v Európskej únii.
5.
Návrh dohody sa po skončení rokovaní, ale pred jej podpisom, predloží Parlamentu na udelenie súhlasu v súlade s článkom 81.
Článok
74d
Vystúpenie z Únie
Ak sa členský štát rozhodne vystúpiť z Únie v súlade s článkom 50 Zmluvy o Európskej únii, vec sa pridelí gestorskému výboru.
Článok 74c sa použije primerane.
Parlament rozhodne o súhlase s dohodou o vystúpení väčšinou odovzdaných hlasov.
Článok
74e
Porušenie základných zásad členským štátom
1.
Parlament môže na základe osobitnej správy gestorského výboru vypracovanej v súlade s článkami 41 a 48:
a)
hlasovať o odôvodnenom návrhu vyzývajúcom Radu, aby konala v súlade s článkom 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii;
b)
hlasovať o návrhu vyzývajúcom Komisiu alebo členské štáty, aby podali návrh podľa článku 7 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii;
c)
hlasovať o návrhu vyzývajúcom Radu, aby konala v súlade s článkom 7 ods. 3 alebo následne v súlade s článkom 7 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii.
2.
Každá žiadosť Rady o súhlas s návrhom podaným podľa článku 7 ods. 1 a 2 Zmluvy o Európskej únii spolu s pripomienkami dotknutého členského štátu sa oznámi Parlamentu a pridelí gestorskému výboru v súlade s článkom 81.
S výnimkou naliehavých a odôvodnených prípadov prijíma Parlament rozhodnutia na návrh gestorského výboru.
3.
Rozhodnutia podľa odsekov 1 a 2 vyžadujú na prijatie dvojtretinovú väčšinu odovzdaných hlasov, ktorá predstavuje väčšinu všetkých poslancov.
4.
Ak to schváli Konferencia predsedov, gestorský výbor môže predložiť návrh sprievodného uznesenia.
Tento návrh uznesenia vyjadruje názor Parlamentu na vážne porušenie základných zásad členským štátom, na primerané sankcie, ako aj na zmenu alebo odvolanie týchto sankcií.
5.
Gestorský výbor zabezpečí, aby bol Parlament v plnom rozsahu informovaný a v prípade potreby požiadaný o názor na všetky opatrenia vyplývajúce z jeho súhlasu, udeleného podľa odseku 3.
Rada sa vyzve, aby primerane informovala o vývoji situácie.
Na návrh gestorského výboru vypracovaný so súhlasom Konferencie predsedov môže Parlament prijať odporúčania pre Radu.
Článok
74f
Zloženie Parlamentu
Parlament môže na základe správy gestorského výboru vypracovanej v súlade s článkom 41 a v dostatočnom predstihu pred koncom volebného obdobia predložiť návrh na zmenu svojho zloženia.
Návrh rozhodnutia Európskej rady ustanovujúceho zloženie Parlamentu sa preskúma v súlade s článkom 81.
Článok
74g
Posilnená spolupráca medzi členskými štátmi
1.
Žiadosti o zavedenie posilnenej spolupráce medzi členskými štátmi podľa článku 20 Zmluvy o Európskej únii pridelí predseda gestorskému výboru na posúdenie.
Články 37, 38, 39, 43, články 53 až 59 a článok 81 rokovacieho poriadku sa použijú primerane.
2.
Gestorský výbor preverí ich súlad s článkom 20 Zmluvy o Európskej únii a článkami 326 až 334 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
3.
Po zavedení posilnenej spolupráce Parlament posudzuje následné akty navrhnuté v jej rámci v rovnakých postupoch, aké sa použijú, keď nejde o posilnenú spoluprácu.
Použije sa článok 43.
KAPITOLA
7
ROZPOČTOVÉ POSTUPY
Článok
75
Viacročný finančný rámec
Ak Rada žiada o súhlas Parlamentu s návrhom nariadenia, ktorým sa určuje viacročný finančný rámec, vec sa pridelí gestorskému výboru v súlade s postupom ustanoveným v článku 81.
Súhlas Parlamentu vyžaduje väčšinu hlasov všetkých poslancov.
Článok
75a
Pracovné dokumenty
1.
Poslancom sú k dispozícii tieto dokumenty:
a)
návrh rozpočtu predložený Komisiou;
b)
zhrnutie rokovaní Rady o návrhu rozpočtu;
c)
pozícia Rady k návrhu rozpočtu vypracovaná v súlade s článkom 314 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;
d)
akýkoľvek návrh rozhodnutia o predbežných dvanástinách v súlade s článkom 315 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
2.
Tieto dokumenty sa pridelia gestorskému výboru.
Každý dotknutý výbor môže vypracovať stanovisko.
3.
Ak chcú iné výbory vypracovať stanoviská, predseda určí lehotu na ich doručenie gestorskému výboru.
Článok
75b
Prerokovanie návrhu rozpočtu – prvé štádium
1.
Za podmienok uvedených nižšie môže každý poslanec predložiť predbežné zmeny a doplnenia k návrhu rozpočtu a vystúpiť na ich podporu.
2.
Predbežné zmeny a doplnenia sú prípustné, len ak sú predložené písomne a sú podpísané najmenej štyridsiatimi poslancami alebo sú predložené v mene politickej skupiny alebo výboru, uvádzajú rozpočtovú kapitolu, ktorej sa týkajú, a zaručujú udržanie rovnováhy príjmov a výdavkov.
Predbežné zmeny a doplnenia obsahujú všetky potrebné informácie o poznámkach, ktoré sa majú uviesť v príslušnej rozpočtovej kapitole.
Všetky predbežné zmeny a doplnenia k návrhu rozpočtu musia byť písomne odôvodnené.
3.
Predseda určí lehotu na predkladanie predbežných zmien a doplnení.
4.
Gestorský výbor vydá svoje stanovisko k predloženým textom pred ich prerokovaním v pléne.
Predbežné zmeny a doplnenia, ktoré gestorský výbor zamietol, sa nepredložia na hlasovanie v pléne, pokiaľ o to v lehote určenej predsedom písomne nepožiada výbor alebo najmenej štyridsať poslancov.
Lehota určená predsedom nemôže byť v žiadnom prípade kratšia ako 24 hodín pred začiatkom hlasovania.
5.
Predbežné zmeny a doplnenia k odhadu rozpočtu Parlamentu podobné tým, ktoré už Parlament zamietol v čase zostavovania odhadu rozpočtu, sa prerokujú, len ak k nim gestorský výbor vydal kladné stanovisko.
6.
Bez ohľadu na článok 55 ods. 2 Parlament hlasuje oddelene a postupne o:
–
každej predbežnej zmene a doplnení,
–
každej časti návrhu rozpočtu,
–
návrhu uznesenia týkajúceho sa návrhu rozpočtu.
Použije sa však článok 161 ods. 4 až 8.
7.
Články, kapitoly, hlavy a oddiely návrhu rozpočtu, ku ktorým neboli predložené žiadne predbežné zmeny a doplnenia, sa považujú za prijaté.
8.
Na prijatie predbežných zmien a doplnení je potrebný súhlas väčšiny všetkých poslancov.
9.
Ak Parlament zmenil alebo doplnil návrh rozpočtu, takto zmenený a doplnený návrh rozpočtu sa spolu s odôvodneniami postúpi Rade a Komisii.
10.
Zápisnica z rokovania, na ktorom Parlament vydal stanovisko k návrhu rozpočtu, sa postúpi Rade a Komisii.
Článok
75c
Finančný trialóg
Predseda sa zúčastňuje na pravidelných stretnutiach predsedov Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré sa zvolávajú z iniciatívy Komisie v rámci rozpočtových postupov uvedených v hlave II šiestej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Predseda prijme všetky potrebné opatrenia na podporu zmierenia a zblíženia pozícií inštitúcií s cieľom uľahčiť vykonávanie vyššie uvedených postupov.
Predseda Parlamentu môže touto úlohou poveriť podpredsedu so skúsenosťami v rozpočtových otázkach alebo predsedu výboru, v ktorého pôsobnosti sú rozpočtové veci.
Článok
75d
Rozpočtový zmierovací postup
1.
Predseda zvoláva Zmierovací výbor v súlade s článkom 314 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
2.
Delegácia zastupujúca Parlament na rokovaniach Zmierovacieho výboru v rámci rozpočtového postupu má rovnaký počet členov ako delegácia Rady.
3.
Členov delegácie určujú politické skupiny každý rok pred hlasovaním Parlamentu o pozícii Rady prednostne spomedzi členov výboru, v ktorého pôsobnosti sú rozpočtové veci a ďalších príslušných výborov.
Delegáciu vedie predseda Parlamentu.
Predseda môže touto úlohou poveriť podpredsedu so skúsenosťami v rozpočtových otázkach alebo predsedu výboru, v ktorého pôsobnosti sú rozpočtové veci.
4.
Použije sa článok 68 ods. 2, 4, 5, 7 a 8.
5.
Ak sa Zmierovací výbor dohodne na spoločnom texte, vec sa zaradí do programu rokovania Parlamentu, ktoré sa uskutoční do 14 dní od dosiahnutia dohody.
Spoločný text sa dá k dispozícii všetkým poslancom.
Použije sa článok 69 ods. 2 a 3.
6.
O spoločnom texte ako celku sa rozhoduje v jedinom hlasovaní.
Hlasuje sa podľa mien.
Spoločný text sa považuje za schválený, pokiaľ ho nezamietne väčšina všetkých poslancov Parlamentu.
7.
Ak Parlament schváli spoločný text a Rada ho zamietne, gestorský výbor môže predložiť všetky alebo niektoré zmeny a doplnenia Parlamentu k pozícii Rady na ich potvrdenie v súlade s článkom 314 ods. 7 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Hlasovanie o potvrdení sa zaradí do programu rokovania Parlamentu, ktoré sa uskutoční do štrnástich dní odo dňa oznámenia zamietnutia spoločného textu Radou.
Zmeny a doplnenia sa považujú za potvrdené, ak boli schválené väčšinou hlasov všetkých poslancov Parlamentu a trojpätinovou väčšinou odovzdaných hlasov.
Článok
75e
Prijatie rozpočtu s konečnou platnosťou
Ak je predseda presvedčený o tom, že rozpočet bol prijatý v súlade s ustanoveniami článku 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, vyhlási v pléne, že rozpočet bol prijatý s konečnou platnosťou.
Zabezpečí jeho uverejnenie v
Úradnom vestníku Európskej únie
.
Článok
75f
Systém predbežných dvanástin
1.
Každé rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľujú výdavky nad rámec predbežnej dvanástiny výdavkov sa pridelí gestorskému výboru.
2.
Gestorský výbor môže predložiť návrh rozhodnutia o znížení výdavkov uvedených v odseku 1.
Parlament o ňom rozhodne do 30 dní od prijatia rozhodnutia Rady.
3.
Parlament sa uznáša väčšinou hlasov všetkých poslancov.
Článok
76
Absolutórium Komisii za plnenie rozpočtu
Ustanovenia týkajúce sa vykonávacích postupov rozhodovania o udelení absolutória Komisii za plnenie rozpočtu v súlade s finančnými ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nariadením o rozpočtových pravidlách, tvoria prílohu tohto rokovacieho poriadku.
Pozri prílohu VI.
Príloha sa prijme podľa článku 212 ods. 2.
Článok
77
Ďalšie postupy udelenia absolutória
Ustanovenia, ktoré upravujú postup udelenia absolutória Komisii za plnenie rozpočtu, sa použijú aj na postup udelenia absolutória:
–
predsedovi Európskeho parlamentu za plnenie rozpočtu Európskeho parlamentu;
–
osobám zodpovedným za plnenie rozpočtu ostatných orgánov a inštitúcií Európskej únie, ako sú Rada (pokiaľ ide o jej výkonné právomoci), Súdny dvor Európskej únie, Dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov;
–
Komisii za plnenie rozpočtu Európskeho rozvojového fondu;
–
orgánom zodpovedným za plnenie rozpočtu právne nezávislých subjektov, ktoré plnia úlohy Únie, ak ich činnosť podlieha právnym ustanoveniam, ktoré vyžadujú udelenie absolutória Parlamentom.
Článok
78
Parlamentná kontrola plnenia rozpočtu
1.
Parlament dohliada na plnenie rozpočtu bežného roka.
Touto úlohou poverí výbory pre rozpočet a kontrolu rozpočtu a ďalšie dotknuté výbory.
2.
Každoročne pred prvým čítaním návrhu rozpočtu na nasledujúci finančný rok Parlament preskúma problémy súvisiace s plnením rozpočtu bežného roka.
Ak je to vhodné, urobí tak na základe návrhu uznesenia predloženého gestorským výborom.
KAPITOLA
8
VNÚTORNÉ ROZPOČTOVÉ POSTUPY
Článok
79
Odhad rozpočtu Parlamentu
1.
Predsedníctvo vypracuje predbežný návrh odhadu rozpočtu na základe správy pripravenej generálnym tajomníkom.
2.
Predseda postúpi predbežný návrh odhadu rozpočtu gestorskému výboru, ktorý vypracuje návrh odhadu rozpočtu a informuje o ňom plénum.
3.
Predseda určí lehotu na podávanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu odhadu rozpočtu.
Gestorský výbor poskytne k týmto pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom svoje stanovisko.
4.
Odhad rozpočtu schvaľuje plénum.
5.
Predseda doručí odhad rozpočtu Komisii a Rade.
6.
Predchádzajúce ustanovenia sa použijú aj na odhad opravného rozpočtu.
Článok
79a
Postup pri zostavovaní odhadu rozpočtu Parlamentu
1.
Pokiaľ ide rozpočet Parlamentu, Predsedníctvo a výbor, v ktorého pôsobnosti sú rozpočtové veci rozhodujú postupne o:
(a)
organizačnej štruktúre;
(b)
predbežnom návrhu a návrhu odhadu rozpočtu.
2.
Rozhodnutia o organizačnej štruktúre sa prijímajú v súlade s týmto postupom:
(a)
Predsedníctvo vypracuje organizačnú štruktúru na každý rozpočtový rok;
(b)
ak sa stanovisko výboru, v ktorého pôsobnosti sú rozpočtové veci líši od počiatočných rozhodnutí Predsedníctva, začne sa medzi nimi zmierovací postup;
(c)
na konci postupu Predsedníctvo v súlade s článkom 207 ods. 3 rokovacieho poriadku prijme konečné rozhodnutie o odhade rozpočtu pre organizačnú štruktúru bez toho, aby tým boli dotknuté rozhodnutia prijaté podľa článku 314 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
3.
Pokiaľ ide o samotný odhad rozpočtu, postup jeho zostavovania sa začne hneď, ako Predsedníctvo prijme konečné rozhodnutie o organizačnej štruktúre.
Štádiá tohto postupu sú vymedzené v článku 79.
Ak sa stanoviská výboru, v ktorého pôsobnosti sú rozpočtové veci a Predsedníctva výrazne odlišujú, začne sa zmierovací postup.
Článok
80
Právomoc týkajúca sa výdavkov a ich uhrádzania
1.
Predseda po porade s príslušným výborom rozhodne o výdavkoch a ich úhrade alebo urobí opatrenia na uskutočnenie a úhradu výdavkov v súlade s vnútornými rozpočtovými nariadeniami prijatými Predsedníctvom.
2.
Predseda pridelí návrh ročných účtovných výkazov gestorskému výboru.
3.
Na základe správy gestorského výboru Parlament schváli svoje účtovné výkazy a rozhodne o udelení absolutória.
KAPITOLA
9
POSTUP SÚHLASU
Článok
81
Postup súhlasu
1.
Ak je Parlament požiadaný o súhlas s predloženým aktom, rozhoduje na základe odporúčania gestorského výboru o prijatí alebo zamietnutí aktu.
Parlament rozhodne o akte, na ktorého prijatie je podľa Zmluvy o Európskej únii alebo Zmluvy o fungovaní Európskej únie potrebný jeho súhlas, jediným hlasovaním, pričom nie sú prípustné žiadne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
Väčšina potrebná na udelenie súhlasu je väčšina stanovená v článku Zmluvy o Európskej únii alebo Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý tvorí právny základ navrhovaného aktu.
2.
Na zmluvy o pristúpení, medzinárodné dohody a na zistenia vážneho a dlhotrvajúceho porušovania spoločných zásad členským štátom sa použijú články 74c, 74e a 90.
Na postup pri posilnenej spolupráci v oblasti, na ktorú sa vzťahuje riadny legislatívny postup, sa použije článok 74g.
3.
Ak je na prijatie návrhu legislatívneho aktu alebo pripravovanej medzinárodnej dohody potrebný súhlas Parlamentu, môže gestorský výbor rozhodnúť, že v záujme pozitívneho výsledku postupu predloží Parlamentu predbežnú správu o návrhu s návrhom uznesenia obsahujúcim odporúčania na zmenu alebo vykonanie navrhovaného aktu.
KAPITOLA
10
vypúšťa sa
Článok
82
vypúšťa sa
KAPITOLA
11
INÉ POSTUPY
Článok
83
Postup pri vydávaní stanovísk podľa článku 140 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
1.
Keď sú odporúčania Rady konzultované s Parlamentom podľa článku 140 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, Parlament po tom, ako ich Rada predložila v pléne, rokuje o ústne alebo písomne podanom návrhu gestorského výboru na schválenie alebo zamietnutie odporúčaní, ktoré sú predmetom konzultácie.
2.
Parlament o týchto odporúčaniach rozhodne v jedinom spoločnom hlasovaní.
Pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy k týmto odporúčaniam nie sú prípustné.
Článok
84
Postupy týkajúce sa sociálneho dialógu
1.
Každý dokument vypracovaný Komisiou podľa článku 154 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a každú dohodu o sociálnom dialógu podľa článku 155 ods. 1 zmluvy, ako aj návrhy predložené Komisiou v súlade s článkom 155 ods. 2 zmluvy predseda pridelí na posúdenie gestorskému výboru.
2.
Keď sociálni partneri informujú Komisiu o svojom zámere začať konanie podľa článku 155 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, môže gestorský výbor vypracovať k danej veci správu.
3.
Ak sociálni partneri dosiahli dohodu a spoločne požadujú, aby bola dohoda vykonaná rozhodnutím Rady na návrh Komisie podľa článku 155 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, predloží gestorský výbor návrh uznesenia, v ktorom odporučí prijatie alebo zamietnutie žiadosti.
Článok
85
Postup pri preskúmaní dobrovoľných dohôd
1.
Ak Komisia informuje Parlament o svojom zámere preskúmať používanie dobrovoľných dohôd ako alternatívy legislatívy, môže príslušný výbor podľa článku 48 vypracovať k danej veci správu.
2.
Ak Komisia oznámi, že má v úmysle uzavrieť dobrovoľnú dohodu, môže príslušný výbor predložiť návrh uznesenia, v ktorom odporučí prijatie alebo zamietnutie návrhu, pričom spresní podmienky prijatia alebo zamietnutia.
Článok
86
Kodifikácia
1.
Ak sa Parlamentu predloží návrh na kodifikáciu právnych predpisov Únie, pridelí sa návrh výboru, v ktorého pôsobnosti sú právne veci.
Tento výbor ho posúdi podľa podmienok dohodnutých na medziinštitucionálnej úrovni
Medziinštitucionálna dohoda z 20. decembra 1994 o zrýchlenej pracovnej metóde pre úradnú kodifikáciu právnych textov, bod 4., (Ú. v.
ES C 102, 4.4.1996, s.
2).
s cieľom overiť, že sa návrh obmedzuje na jasnú a jednoduchú kodifikáciu bez podstatných zmien.
2.
Výbor, ktorý bol gestorským výborom pre akty, ktoré sú predmetom kodifikácie, môže byť na svoju žiadosť alebo na žiadosť výboru, v ktorého pôsobnosti sú právne veci požiadaný o stanovisko k vhodnosti kodifikácie.
3.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k zneniu návrhu sú neprípustné.
Na žiadosť spravodajcu však môže predseda výboru príslušného pre právne veci predložiť tomuto výboru na schválenie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy týkajúce sa technických úprav, a to v prípade, že sú tieto úpravy potrebné na zabezpečenie súladu návrhu s pravidlami kodifikácie a nevnášajú do návrhu žiadne podstatné zmeny.
4.
Ak výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci dospeje k záveru, že návrh nevnáša do právnych predpisov Únie žiadne podstatné zmeny, predloží ho na schválenie Parlamentu.
Ak dospeje k záveru, že návrh vnáša podstatné zmeny, navrhne Parlamentu zamietnutie návrhu.
V obidvoch prípadoch sa Parlament vyjadruje v jedinom hlasovaní bez možnosti predkladať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy a uskutočniť rozpravu.
Článok
87
Prepracovanie
1.
Ak sa Parlamentu predloží návrh na prepracovanie právnych predpisov Únie, pridelí sa tento návrh výboru, v ktorého pôsobnosti sú právne veci a gestorskému výboru.
2.
Výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci návrh posúdi podľa podmienok dohodnutých na medziinštitucionálnej úrovni
Medziinštitucionálna dohoda z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní techniky prepracovania právnych aktov, bod 9, (Ú. v.
ES C 77, 28.3.2002, s.
1).
s cieľom overiť, že návrh nevnáša žiadne iné podstatné zmeny ako tie, ktoré v ňom boli ako také označené.
V rámci tohto preskúmania sú pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k zneniu návrhu neprípustné.
Článok 86 ods. 3 druhý pododsek sa však použije pri ustanoveniach, ktoré v návrhu na prepracovanie zostávajú bez zmeny.
3.
Ak výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci dospeje k záveru, že návrh nevnáša žiadne iné podstatné zmeny ako tie, ktoré v ňom boli ako také označené, oznámi to gestorskému výboru.
V tomto prípade, okrem podmienok stanovených v článkoch 156 a 157, sú v gestorskom výbore prípustné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy len vtedy, ak sa týkajú častí návrhu, ktoré obsahujú zmeny.
Ak však v súlade s bodom 8 medziinštitucionálnej dohody gestorský výbor tiež plánuje predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy ku kodifikovaným častiam návrhu, bezodkladne oznámi svoj úmysel Rade a Komisii, pričom Komisia by mala pred hlasovaním podľa článku 54 listom informovať výbor o svojom stanovisku k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom a o tom, či zamýšľa, prípadne nezamýšľa, návrh prepracovania stiahnuť.
4.
Ak výbor, v ktorého pôsobnosti sú právne veci dospeje k záveru, že návrh vnáša iné podstatné zmeny ako tie, ktoré v ňom boli ako také označené, navrhne Parlamentu zamietnutie návrhu a informuje o tom gestorský výbor.
Predseda v tom prípade požiada Komisiu, aby vzala svoj návrh späť.
Ak Komisia vezme späť svoj návrh, predseda vyhlási postup za bezpredmetný a informuje o tom Radu.
Ak návrh legislatívneho aktu nevezme späť, Parlament vráti vec späť gestorskému výboru, ktorý ho posúdi podľa bežného postupu.
Článok
87a
Delegované akty
Ak legislatívny akt deleguje na Komisiu právomoc doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu, gestorský výbor:
–
preskúma návrh delegovaného aktu, ak ho Parlament dostane na kontrolu;
–
môže predložiť Parlamentu vhodný návrh vo forme návrhu uznesenia v súlade s ustanoveniami legislatívneho aktu.
Ustanovenia článku 88 ods. 1, 2 a 3 sa použijú primerane.
Článok
88
Vykonávacie opatrenia
1.
Ak Komisia predloží Parlamentu návrh vykonávacích opatrení, predseda pridelí tento návrh výboru, ktorý je gestorským pre akt, od ktorého sú vykonávacie opatrenia odvodené.
Ak sa pre základný akt použil postup pridružených výborov, gestorský výbor vyzve každý pridružený výbor, aby ústne alebo formou listu oznámil svoje stanovisko.
2.
Predseda gestorského výboru stanoví lehotu, počas ktorej môžu poslanci navrhnúť, aby výbor proti návrhu opatrení vzniesol námietky.
Ak to výbor považuje za vhodné, môže rozhodnúť o vymenovaní spravodajcu spomedzi svojich členov alebo stálych náhradníkov.
Ak výbor vznesie námietky proti návrhu opatrení, predloží návrh uznesenia proti prijatiu návrhu opatrení, v ktorom môže uviesť aj zmeny, ktoré by mali byť do návrhu opatrení zapracované.
Ak Parlament v príslušnej lehote, ktorá plynie odo dňa, keď návrh opatrení dostal, prijme takéto uznesenie, predseda Parlamentu požiada Komisiu o späťvzatie alebo zmenu a doplnenie návrhu opatrení, prípadne o predloženie návrhu v rámci príslušného legislatívneho postupu.
3.
Ak sa pred uplynutím lehoty nekoná schôdza, hľadí sa na právo reagovať ako na delegované na gestorský výbor.
Odpoveď má formu listu predsedu výboru príslušnému členovi Komisie a je daná na vedomie všetkým poslancom Parlamentu.
4.
Ak vykonávacie opatrenia predpokladané Komisiou patria do regulačného postupu s kontrolou, odsek 3 sa neuplatňuje a odseky 1 a 2 sa dopĺňajú takto:
a)
lehota určená na kontrolu začína plynúť predložením návrhu opatrení Parlamentu vo všetkých úradných jazykoch.
Ak sa uplatňujú kratšie lehoty (článok 5a ods. 5 písm. b) rozhodnutia Rady 1999/468/ES, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu) a v naliehavých prípadoch (článok 5a ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES), pokiaľ predseda gestorského výboru nemá námietky, lehota na kontrolu začína plynúť dňom, v ktorý Parlament dostane konečný návrh vykonávacích opatrení v jazykových verziách predložených členom výboru zriadeného v súlade s rozhodnutím 1999/468/ES.
Článok 146 sa neuplatňuje;
b)
Parlament môže rozhodnutím väčšiny všetkých poslancov vzniesť námietky proti prijatiu návrhu opatrení s odôvodnením, že návrh opatrení presahuje vykonávacie splnomocnenie v základnom akte, nie je zlučiteľný s cieľom alebo obsahom základného aktu alebo nedodržiava zásadu subsidiarity alebo proporcionality;
c)
ak sa návrh opatrení zakladá na článku 5a ods. 5 alebo 6 rozhodnutia 1999/468/ES, v ktorom sa uvádzajú skrátené lehoty na vznesenie námietok zo strany Parlamentu, návrh uznesenia, v ktorom Parlament vznáša námietky proti prijatiu návrhu opatrení, môže predložiť predseda gestorského výboru, a to v prípade, že sa výbor nemohol stretnúť v stanovenom čase.
HLAVA
IIA
VONKAJŠIE VZŤAHY
KAPITOLA
12
MEDZINÁRODNÉ DOHODY
Článok
89
vypúšťa sa
Článok
90
Medzinárodné dohody
1.
Pred začiatkom rokovaní o uzavretí, obnovení alebo zmene medzinárodnej dohody môže gestorský výbor rozhodnúť o vypracovaní správy alebo iným spôsobom monitorovať postup a o tomto rozhodnutí informuje Konferenciu predsedov výborov.
Ak je to potrebné, iné výbory môžu byť požiadané o stanovisko v súlade s článkom 49 ods. 1.
Kde je to vhodné, použije sa článok 188 ods. 2, článok 50 alebo 51.
Predsedovia a spravodajcovia gestorského výboru a v prípade potreby pridružených výborov spoločne prijmú náležité kroky s cieľom zabezpečiť, aby Parlament dostával ihneď, pravidelne a v plnom rozsahu, a ak je to potrebné dôverne, informácie počas všetkých fáz dojednávania a uzatvárania medzinárodných dohôd vrátane návrhov a definitívne prijatých textov smerníc pre rokovania, ako aj informácie uvedené v odseku 3:
od Komisie v súlade s jej povinnosťami vyplývajúcimi zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie a jej záväzkami vyplývajúcimi z Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiu a
od Rady v súlade s jej povinnosťami vyplývajúcimi zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
2.
Parlament môže na návrh gestorského výboru, politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov požiadať Radu, aby nepovolila začatie rokovaní, pokiaľ Parlament na základe správy gestorského výboru nevydá stanovisko k navrhovanému mandátu na rokovanie.
3.
Pred začiatkom rokovaní požiada gestorský výbor Komisiu, aby ho informovala o právnom základe určenom pre uzavretie medzinárodných dohôd uvedených v odseku 1.
Gestorský výbor preverí určený právny základ podľa článku 37.
Ak Komisia neurčí právny základ, alebo ak sú pochybnosti o správnosti jeho určenia, použije sa článok 37.
4.
V ktoromkoľvek štádiu rokovaní môže Parlament na základe správy gestorského výboru a po posúdení všetkých súvisiacich návrhov predložených podľa článku 121 prijať odporúčania a žiadať, aby sa vzali do úvahy pred uzavretím prerokúvanej medzinárodnej dohody.
5.
Po dojednaní dohody, vždy však pred podpisom, sa každý návrh dohody predloží Parlamentu na vydanie stanoviska alebo udelenie súhlasu.
Na postup súhlasu sa použije článok 81.
6.
Pred hlasovaním o udelení súhlasu môže gestorský výbor, politická skupina alebo aspoň jedna desatina poslancov navrhnúť, aby Parlament požiadal Súdny dvor o stanovisko týkajúce sa súladu medzinárodnej dohody so zmluvami.
Ak Parlament schváli tento návrh, hlasovanie o udelení súhlasu sa odloží do predloženia stanoviska Súdneho dvora.
Pozri tiež výklad článku 128.
7.
Parlament vydá stanovisko alebo udelí súhlas s uzavretím, obnovením alebo zmenou či doplnením medzinárodnej dohody alebo finančného protokolu uzavretého Európskou úniou v jedinom hlasovaní väčšinou odovzdaných hlasov, pričom pozmeňujúce ani doplňujúce návrhy k textu dohody alebo protokolu nie sú prípustné.
8.
Ak je stanovisko Parlamentu záporné, predseda požiada Radu, aby predmetnú dohodu neuzavrela.
9.
Ak Parlament nevysloví súhlas s medzinárodnou dohodou, predseda oznámi Rade, že predmetná dohoda sa nemôže uzavrieť.
Článok
91
Postup podľa článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v prípadoch predbežného uplatňovania alebo pozastavenia uplatňovania medzinárodných dohôd alebo zaujatia postoja Únie v orgáne vytvorenom na základe medzinárodnej dohody
Ak Komisia v súlade so svojimi povinnosťami vyplývajúcimi zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou informuje Parlament a Radu o svojom zámere navrhnúť predbežné uplatňovanie alebo pozastavenie uplatňovania medzinárodnej dohody, urobí tak formou vyhlásenia v pléne, po ktorom nasleduje rozprava.
Parlament môže vydať odporúčania v súlade s článkom 90 alebo 97.
Rovnaký postup sa použije pre informovanie Parlamentu Komisiou o návrhu týkajúcom sa zaujatia postoja, ktorý má byť prijatý v mene Únie v orgáne vytvorenom na základe medzinárodnej dohody.
KAPITOLA
13
ZASTÚPENIE ÚNIE NAVONOK A SPOLOČNÁ ZAHRANIČNÁ A BEZPEČNOSTNÁ POLITIKA
Článok
92
vypúšťa sa
Článok
93
Osobitní zástupcovia
1.
Ak má Rada v úmysle vymenovať osobitného zástupcu podľa článku 33 Zmluvy o Európskej únii, vyzve predseda na žiadosť príslušného výboru Radu, aby urobila vyhlásenie a odpovedala na otázky týkajúce sa mandátu, účelu a iných záležitostí súvisiacich s úlohami a poslaním osobitného zástupcu.
2.
Po vymenovaní osobitného zástupcu, avšak pred tým, ako sa ujme funkcie, môže byť vymenovaný vyzvaný, aby vystúpil pred gestorským výborom s vyhlásením a odpovedal na otázky.
3.
Výbor môže do troch mesiacov od vypočutia navrhnúť odporúčanie podľa článku 121, ktoré sa priamo vzťahuje na vyhlásenie a poskytnuté odpovede.
4.
Parlament vyzve osobitného zástupcu, aby ho pravidelne a v plnom rozsahu informoval o praktickom uplatňovaní svojho mandátu.
5.
Osobitný zástupca s mandátom pre osobitné politické otázky, ktorého vymenuje Rada, môže byť vyzvaný, aby vystúpil s vyhlásením pred gestorským výborom, a to na podnet Parlamentu alebo na vlastný podnet.
Článok
94
vypúšťa sa
Článok
95
Medzinárodné zastúpenie
1.
Pri vymenovaní vedúceho delegácie Únie v tretích krajinách môže byť kandidát vyzvaný, aby vystúpil pred príslušným orgánom Parlamentu s vyhlásením a odpovedal na otázky.
2.
Do troch mesiacov od vypočutia podľa prvého odseku môže príslušný výbor prijať buď uznesenie alebo odporúčanie, ktoré sa priamo vzťahuje na vyhlásenie a poskytnuté odpovede.
Článok
96
Konzultácie s Parlamentom a poskytovanie informácií Parlamentu v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
1.
V prípade porady s Parlamentom v súlade s článkom 36 Zmluvy o Európskej únii, vec sa pridelí gestorskému výboru, ktorý môže prijať odporúčania podľa článku 97.
2.
Dotknuté výbory sa usilujú zabezpečiť, aby im podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku pravidelne a načas poskytoval informácie o vývoji a vykonávaní spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Únie, o predpokladaných nákladoch prijatia každého rozhodnutia, ktoré má vplyv na výdavky, a o všetkých ďalších finančných odhadoch súvisiacich s realizáciou opatrení v rámci tejto politiky.
Na žiadosť podpredsedu/vysokého predstaviteľa môže výbor výnimočne rozhodnúť, že rokovanie sa uskutoční za zatvorenými dverami.
3.
O poradnom dokumente týkajúcom sa hlavných aspektov a základných smerov spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a finančných dosahov na rozpočet Únie, ktorý vypracuje podpredseda/vysoký predstaviteľ, sa koná rozprava dvakrát ročne.
Použijú sa postupy ustanovené v článku 110.
(Pozri tiež výklad k článku 121.)
4.
Podpredseda/vysoký predstaviteľ sa prizývajú na každú rozpravu v pléne, ktorá sa týka zahraničnej, bezpečnostnej alebo obrannej politiky.
Článok
97
Odporúčania v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
1.
Výbor, v ktorého pôsobnosti je spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, môže v oblastiach svojej pôsobnosti po získaní povolenia od Konferencie predsedov alebo na základe návrhu podľa článku 121 vypracovať odporúčania Rade.
2.
V naliehavých prípadoch môže povolenie uvedené v prvom odseku udeliť predseda, ktorý tiež môže povoliť zvolanie mimoriadnej schôdze výboru.
3.
V priebehu prijímania odporúčaní, ktoré sa musia predložiť na hlasovanie v písomnej podobe, sa článok 146 nepoužije a ústne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sú prípustné.
Vylúčiť použitie článku 146 je možné len vo výbore, a to len v naliehavých prípadoch.
Žiaden odklon od ustanovení článku 146 nie je možný, ak ide o schôdzu výboru, ktorá nebola vyhlásená za naliehavú, alebo o plenárne rokovanie.
Ustanovenie o prípustnosti ústnych pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov znamená, že poslanci nemôžu namietať proti hlasovaniu o ústnych pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch predložených vo výbore.
4.
Takto vypracované odporúčania sa zaradia do programu nasledujúcej schôdze.
V naliehavých prípadoch, o ktorých rozhodne predseda, môžu byť odporúčania zaradené do programu prebiehajúcej schôdze.
Odporúčania sa považujú za prijaté, ak do začiatku schôdze najmenej štyridsať poslancov nepredloží písomnú námietku.
V opačnom prípade sa odporúčania výboru zaradia do programu tej istej schôdze na rozpravu a hlasovanie.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy môže predložiť politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov.
Článok
98
Porušovanie ľudských práv
Príslušné výbory môžu na každej schôdzi bez potreby povolenia predložiť v súlade s postupom podľa článku 97 ods. 4 návrh uznesenia o prípadoch porušenia ľudských práv.
KAPITOLA
14
vypúšťa sa
Článok
99
vypúšťa sa
Článok
100
vypúšťa sa
Článok
101
vypúšťa sa
KAPITOLA
15
vypúšťa sa
Článok
102
vypúšťa sa
HLAVA
III
TRANSPARENTNOSŤ ČINNOSTI
Článok
103
Transparentnosť činnosti Parlamentu
1.
Parlament zabezpečí čo najvyššiu mieru transparentnosti svojej činnosti v súlade s ustanoveniami druhého odseku článku 1 Zmluvy o Európskej únii, článku 15 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a článku 42 Charty základných práv Európskej Únie.
2.
Rozpravy v Parlamente sú verejné.
3.
Schôdze výborov sú zvyčajne verejné.
Výbory môžu rozhodnúť, avšak najneskôr pri schvaľovaní programu príslušnej schôdze, aby bol program schôdze rozdelený na body prístupné a neprístupné verejnosti.
Ak sa však schôdza koná za zatvorenými dverami, môže výbor s výhradou článku 4 ods. 1 až 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 umožniť verejnosti prístup k dokumentom a zápisnici zo schôdze.
V prípade porušenia pravidiel o zachovaní dôvernosti sa použije článok 153.
4.
Gestorský výbor posudzuje žiadosti týkajúce sa konaní o imunite podľa článku 7 vždy za zatvorenými dverami.
Článok
104
Prístup verejnosti k dokumentom
1.
Každý občan Únie a každá fyzická alebo právnická osoba s trvalým pobytom alebo sídlom v členskom štáte má právo na prístup k dokumentom Parlamentu v súlade s článkom 15 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súlade so zásadami, podmienkami a obmedzeniami ustanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 a osobitnými ustanoveniami tohto rokovacieho poriadku.
Prístup k dokumentom Parlamentu sa podľa možností umožní rovnakým spôsobom aj iným fyzickým a právnickým osobám.
Nariadenie (ES) č. 1049/2001 sa pre informáciu uverejní spolu s rokovacím poriadkom.
2.
Na účely prístupu k dokumentom sa dokumentmi Parlamentu rozumie každý obsah v zmysle čl. 3 písm. a) nariadenia (ES) č. 1049/2001, ktorý vypracovali alebo ktorý bol doručený funkcionárom Parlamentu v zmysle hlavy I, kapitoly 2 tohto rokovacieho poriadku, orgánom Parlamentu, výborom alebo medziparlamentným delegáciám alebo sekretariátu Parlamentu.
Dokumenty vypracované jednotlivými poslancami alebo politickými skupinami sú dokumentmi Parlamentu na účely prístupu k dokumentom, ak sú predložené v súlade s rokovacím poriadkom.
Predsedníctvo prijme pravidlá na zabezpečenie evidencie všetkých dokumentov Parlamentu.
3.
Parlament vytvorí register dokumentov Parlamentu.
Legislatívne dokumenty a niektoré iné kategórie dokumentov sa v súlade s nariadením (ES) č. 1049/2001 sprístupnia priamo cez register.
Odkazy na iné dokumenty Parlamentu sa tiež podľa možností uvedú v registri.
Kategórie priamo prístupných dokumentov sa vymenujú v zozname prijatom Predsedníctvom a zverejnenom na internetovej stránke Parlamentu.
Tento zoznam neobmedzuje právo prístupu k dokumentom nezahrnutým vo vymenovaných kategóriách; tieto dokumenty sa sprístupnia na základe písomnej žiadosti.
Predsedníctvo môže v súlade s nariadením (ES) č. 1049/2001 prijať pravidlá o opatreniach na prístup verejnosti, ktoré sa uverejnia v
Úradnom
vestníku
Európskej
únie
.
4.
Predsedníctvo určí orgány zodpovedné za vybavovanie prvých žiadostí (čl. 7 nariadenia (ES) č. 1049/2001) a prijme rozhodnutia týkajúce sa opakovaných žiadostí (čl. 8 nariadenia) a o žiadostí požadujúcich prístup k citlivým dokumentom (čl. 9 nariadenia).
5.
Konferencia predsedov vymenuje zástupcov Parlamentu v medziinštitucionálnom výbore vytvorenom v súlade s čl. 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1049/2001.
6.
V pôsobnosti jedného z podpredsedov je dohľad nad zaobchádzaním so žiadosťami o prístup k dokumentom.
7.
Príslušný výbor Parlamentu pripraví na základe informácií poskytnutých Predsedníctvom a na základe iných zdrojov výročnú správu podľa čl. 17 nariadenia (ES) č. 1049/2001 a predloží ju v pléne.
Príslušný výbor tiež preskúma a vyhodnotí správy prijaté inými orgánmi a agentúrami v súlade s čl. 17 uvedeného nariadenia.
HLAVA
IV
VZŤAHY S INÝMI ORGÁNMI A INŠTITÚCIAMI
KAPITOLA
1
VYMENOVANIA
Článok
105
Voľba predsedu Komisie
1.
Po navrhnutí kandidáta na predsedu Komisie Európskou radou predseda požiada kandidáta, aby vystúpil pred Parlamentom s vyhlásením a predstavil svoje politické smerovanie.
Po vyhlásení nasleduje rozprava.
Na účasť v rozprave sa prizve Európska rada.
2.
Parlament zvolí predsedu Komisie väčšinou hlasov všetkých poslancov.
Predseda Komisie sa volí v tajnom hlasovaní.
3.
Ak Parlament kandidáta zvolí, predseda o tejto skutočnosti informuje Radu.
Zároveň požiada Radu a zvoleného predsedu Komisie, aby po vzájomnej dohode navrhli kandidátov na jednotlivé posty členov Komisie.
4.
Ak kandidát nezíska požadovanú väčšinu, predseda vyzve Európsku radu, aby do jedného mesiaca navrhla nového kandidáta do volieb v súlade s tým istým postupom.
Článok
106
Voľba Komisie
1.
Po porade so zvoleným predsedom Komisie vyzve predseda Parlamentu kandidátov na jednotlivé posty členov Komisie, ktorých navrhli predseda Komisie a Rada, aby vystúpili pred príslušnými výbormi podľa svojej budúcej oblasti pôsobnosti.
Tieto vypočutia sú verejné.
2.
Predseda Parlamentu môže vyzvať zvoleného predsedu Komisie, aby informoval Parlament o rozdelení rezortných povinností v navrhovanom kolégiu členov Komisie v súlade so svojim politickým smerovaním.
3.
Príslušný výbor alebo výbory vyzvú vymenovaného člena Komisie, aby vystúpil s vyhlásením a odpovedal na otázky.
Vypočutia sa organizujú tak, aby mali vymenovaní členovia Komisie možnosť poskytnúť Parlamentu všetky príslušné informácie.
Ustanovenia týkajúce sa organizácie vypočutí sa uvádzajú v prílohe k rokovaciemu poriadku
Pozri prílohu XVII.
.
4.
Zvolený predseda Komisie predstaví kolégium členov Komisie a jeho program na rokovaní Parlamentu, na ktoré sú prizvaní predseda Európskej rady a predseda Rady.
Po vyhlásení nasleduje rozprava.
5.
Každá politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže predložiť návrh uznesenia na ukončenie rozpravy.
Použije sa čl. 110 ods. 3, 4 a 5.
Po hlasovaní o návrhu uznesenia Parlament zvolí alebo zamietne Komisiu väčšinou odovzdaných hlasov.
Hlasuje sa podľa mien.
Parlament môže odložiť hlasovanie na nasledujúce rokovanie.
6.
Predseda informuje Radu o zvolení alebo zamietnutí Komisie.
7.
Ak počas funkčného obdobia Komisie nastane podstatná zmena týkajúca sa rezortu, dôjde k obsadeniu voľného miesta alebo vymenovaniu nového člena Komisie po pristúpení nového členského štátu, sú dotknutí členovia Komisie vyzvaní, aby v súlade s odsekom 3 vystúpili pred výborom alebo výbormi s pôsobnosťou v oblastiach, ktorých sa tieto zmeny týkajú.
Článok
107
Návrh na vyslovenie nedôvery Komisii
1.
Návrh na vyslovenie nedôvery Komisii môže predsedovi predložiť jedna desatina všetkých poslancov Parlamentu.
2.
Návrh musí byť označený ako "návrh na vyslovenie nedôvery" a musí byť odôvodnený.
Návrh sa zašle Komisii.
3.
Predseda oznámi poslancom podanie návrhu na vyslovenie nedôvery ihneď po jeho doručení.
4.
Rozprava o návrhu na vyslovenie nedôvery sa koná najskôr dvadsaťštyri hodín po oznámení podaného návrhu poslancom.
5.
O návrhu sa hlasuje podľa mien, a to najskôr štyridsaťosem hodín po začatí rozpravy.
6.
Rozprava a hlasovanie sa konajú najneskôr počas schôdze, ktorá nasleduje po podaní návrhu.
7.
Návrh na vyslovenie nedôvery je prijatý, ak získa dve tretiny odovzdaných hlasov, ktoré predstavujú väčšinu všetkých poslancov Parlamentu.
Výsledok hlasovania sa oznámi predsedovi Rady a predsedovi Komisie.
Článok
107a
Vymenovanie sudcov a generálnych advokátov Súdneho dvora Európskej únie
Parlament vymenuje na návrh gestorského výboru svojho kandidáta do výboru siedmich osôb, ktoré majú preveriť vhodnosť kandidátov zastávať funkciu sudcu alebo generálneho advokáta Súdneho dvora a Všeobecného súdu.
Článok
108
Vymenovanie členov Dvora audítorov
1.
Kandidáti na členov Dvora audítorov sa vyzvú, aby vystúpili pred príslušným výborom s vyhlásením a odpovedali na otázky jeho členov.
Výbor hlasuje o každom kandidátovi osobitne v tajnom hlasovaní.
2.
Príslušný výbor dá Parlamentu odporúčanie, či majú byť kandidáti schválení.
Odporúčanie má formu správy, ktorá obsahuje návrh rozhodnutia pre každého kandidáta osobitne.
3.
Hlasovanie v pléne sa uskutoční do dvoch mesiacov po doručení návrhov kandidátov, ak Parlament na žiadosť príslušného výboru, politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov nerozhodne inak.
Parlament hlasuje o každom kandidátovi osobitne v tajnom hlasovaní a rozhodnutie prijíma väčšinou odovzdaných hlasov.
4.
Ak Parlament zaujme k niektorému kandidátovi negatívne stanovisko, predseda požiada Radu o stiahnutie jeho kandidatúry a predloženie nového návrhu kandidáta.
Článok
109
Vymenovanie členov Výkonnej rady Európskej centrálnej banky
1.
Kandidát na prezidenta Európskej centrálnej banky sa vyzve, aby vystúpil pred príslušným výborom s vyhlásením a odpovedal na otázky jeho členov.
2.
Príslušný výbor dá Parlamentu odporúčanie na schválenie alebo zamietnutie návrhu kandidáta.
3.
Hlasovanie sa uskutoční do dvoch mesiacov po doručení návrhu kandidáta, ak Parlament na žiadosť príslušného výboru, politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov nerozhodne inak.
4.
Ak Parlament zaujme k niektorému kandidátovi negatívne stanovisko, predseda požiada Radu o stiahnutie jeho kandidatúry a predloženie nového návrhu kandidáta.
5.
Pri návrhoch kandidátov na viceprezidenta a ostatných členov Výkonnej rady Európskej centrálnej banky sa použije rovnaký postup.
KAPITOLA
2
VYHLÁSENIA
Článok
110
Vyhlásenia Komisie, Rady a Európskej rady
1.
Členovia Komisie, Rady a Európskej rady môžu kedykoľvek požiadať predsedu Parlamentu o povolenie vystúpiť s vyhlásením.
Predseda Európskej rady vystupuje s vyhlásením po každom jej zasadnutí.
Predseda Parlamentu rozhodne o čase, keď je možné vystúpiť s vyhlásením, a či po tomto vyhlásení má nasledovať riadna rozprava alebo len tridsať minút na stručné a výstižné otázky poslancov.
2.
Ak Parlament zaradí do svojho programu vyhlásenie s rozpravou, zároveň rozhodne o tom, či rozpravu ukončí prijatím uznesenia.
Parlament neskončí rozpravu prijatím uznesenia, ak je správa o rovnakej záležitosti predmetom tej istej alebo nasledujúcej schôdze, ak predseda z výnimočných dôvodov nenavrhne inak.
Ak Parlament rozhodne o ukončení rozpravy prijatím uznesenia, môže výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov predložiť návrh uznesenia.
3.
O návrhoch uznesení sa hlasuje v ten istý deň.
O prípadných výnimkách rozhoduje predseda.
Vysvetlenia hlasovania sú prípustné.
4.
Spoločný návrh uznesenia nahrádza predchádzajúce návrhy uznesení podané jeho navrhovateľmi, ale nenahrádza návrhy podané inými výbormi, politickými skupinami alebo poslancami.
5.
Po prijatí uznesenia sa už nehlasuje o žiadnych iných návrhoch, ak Predseda výnimočne nerozhodne inak.
Článok
111
Vyhlásenia, ktoré vysvetľujú rozhodnutia Komisie
Po porade s Konferenciou predsedov môže predseda Parlamentu vyzvať predsedu Komisie, člena Komisie zodpovedného za vzťahy s Európskym parlamentom, prípadne, po dohode, iného člena Komisie, aby po každej schôdzi Komisie vystúpil pred Parlamentom s vyhlásením, v ktorom vysvetlí jej najdôležitejšie rozhodnutia.
Po vyhlásení nasleduje rozprava v trvaní aspoň tridsať minút, v ktorej môžu poslanci klásť stručné a výstižné otázky.
Článok
112
Vyhlásenia Dvora audítorov
1.
V rámci postupu udelenia absolutória alebo v súvislosti s činnosťami Parlamentu v oblasti kontroly rozpočtu môže byť predseda Dvora audítorov vyzvaný, aby vystúpil a uviedol pripomienky obsiahnuté vo výročnej správe, v osobitných správach alebo stanoviskách Dvora audítorov, alebo aby vysvetlil pracovný program Dvora audítorov.
2.
Parlament môže rozhodnúť o konaní osobitnej rozpravy za účasti Komisie a Rady o každej otázke, ktorá bola vznesená v uvedených vyhláseniach, najmä vtedy, ak sa poukázalo na nezrovnalosti vo finančnom hospodárení.
Článok
113
Vyhlásenia Európskej centrálnej banky
1.
Prezident Európskej centrálnej banky predkladá Parlamentu výročnú správu banky o činnosti Európskeho systému centrálnych bánk a o menovej politike za minulý a bežný rok.
2.
Po prednesení správy nasleduje všeobecná rozprava.
3.
Prezident Európskej centrálnej banky sa najmenej štyrikrát ročne prizýva na schôdze príslušného výboru, aby vystúpil s vyhlásením a odpovedal na otázky.
4.
Na vlastnú žiadosť alebo na žiadosť Parlamentu môžu byť prezident, viceprezident a ostatní členovia Výkonnej rady Európskej centrálnej banky prizvaní na dodatočné schôdze.
5.
Z rokovaní podľa odsekov 3 a 4 sa vyhotovuje doslovný zápis vo všetkých úradných jazykoch.
Článok
114
Odporúčanie o hlavných smeroch hospodárskych politík
1.
Odporúčanie Komisie o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie sa predkladá príslušnému výboru, ktorý o ňom podá správu Parlamentu.
2.
Rada je vyzvaná, aby informovala Parlament o obsahu svojho odporúčania a o stanovisku Európskej rady.
KAPITOLA
3
PARLAMENTNÉ OTÁZKY
Článok
115
Otázky na ústne zodpovedanie s rozpravou
1.
Výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže položiť otázky Rade alebo Komisii so žiadosťou, aby tieto otázky boli zaradené do programu Parlamentu.
Otázky sa predkladajú písomne predsedovi, ktorý ich ihneď pridelí Konferencii predsedov.
Konferencia predsedov rozhoduje o zaradení otázok do programu a o ich poradí.
Otázky, ktoré nie sú zaradené do programu do troch mesiacov od ich predloženia, prepadajú.
2.
Komisii sa otázky musia doručiť najneskôr týždeň pred rokovaním, do programu ktorého majú byť zaradené.
Radu sa otázky musia doručiť najmenej tri týždne pred predmetným rokovaním.
3.
Na otázky týkajúce sa záležitostí uvedených v článku 42 Zmluvy o Európskej únii sa lehota podľa odseku 2 tohto článku nepoužije.
Rada je povinná ich zodpovedať dostatočne včas, aby bol Parlament riadne informovaný.
4.
Jeden z autorov otázky má k dispozícii päť minút na jej prednesenie.
Otázku zodpovie jeden člen príslušnej inštitúcie.
Autor otázky má nárok na využitie celého uvedeného rečníckeho času.
5.
Článok 110 ods. 2 až 5 sa použije primerane.
Článok
116
Hodina otázok
1.
Hodina otázok pre Radu a Komisiu sa koná na každej schôdzi v čase, o ktorom rozhodne Parlament na návrh Konferencie predsedov.
2.
Počas jednej schôdze smie poslanec položiť Rade a Komisii najviac po jednej otázke.
3.
Otázky sa predkladajú písomne predsedovi, ktorý rozhodne o ich prípustnosti a o poradí ich zaradenia.
Rozhodnutie sa ihneď oznámi autorovi otázky.
4.
Podrobný postup sa riadi usmerneniami uvedenými v prílohe k rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu II.
5.
V súlade s usmerneniami, ktoré vypracovala Konferencia predsedov, sa môžu konať osobitné hodiny otázok s predsedom Komisie, podpredsedom Komisie/vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a predsedom Euroskupiny.
Článok
117
Otázky na písomné zodpovedanie
1.
Každý poslanec môže v súlade s usmerneniami uvedenými v prílohe k rokovaciemu poriadku položiť predsedovi Európskej rady, Rade, Komisii alebo podpredsedovi Komisie/vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku otázky na písomné zodpovedanie.
Pozri prílohu III.
Autori otázok v plnej miere zodpovedajú za ich obsah.
2.
Otázky sa predkladajú písomne predsedovi, ktorý ich postúpi adresátom.
Predseda rieši pochybnosti týkajúce sa prípustnosti otázky.
Jeho rozhodnutie sa oznámi autorovi otázky.
3.
Ak otázka nemôže byť zodpovedaná v stanovenej lehote, zaradí sa na žiadosť jej autora do programu nasledujúcej schôdze príslušného výboru.
Článok 116 sa použije primerane.
4.
Otázky, ktoré vyžadujú bezprostrednú odpoveď, nie však podrobné skúmanie (prioritné otázky), sa zodpovedajú do troch týždňov od ich postúpenia adresátom.
Každý poslanec môže položiť jednu prioritnú otázku mesačne.
Ostatné otázky (nie prioritné) sa zodpovedajú do šiestich týždňov od ich postúpenia adresátom.
Poslanci určia, aký druh otázky predkladajú.
Konečné rozhodnutie v tejto veci urobí predseda.
5.
Otázky a odpovede sa uverejňujú v
Úradnom
vestníku
Európskej
únie
.
Článok
118
Otázky na písomné zodpovedanie pre Európsku centrálnu banku
1.
Každý poslanec môže v súlade s usmerneniami uvedenými v prílohe k rokovaciemu poriadku
Pozri prílohu III.
položiť Európskej centrálnej banke otázku na písomné zodpovedanie.
2.
Otázky sa predkladajú písomne predsedovi príslušného výboru, ktorý ich postúpi Európskej centrálnej banke.
3.
Otázky a odpovede sa uverejňujú v
Úradnom vestníku
Európskej únie
.
4.
Ak otázka nebola zodpovedaná v požadovanej lehote, zaradí sa na žiadosť jej autora do programu nasledujúcej schôdze príslušného výboru, na ktorej sa zúčastní prezident Európskej centrálnej banky.
KAPITOLA
4
SPRÁVY OSTATNÝCH INŠTITÚCIÍ
Článok
119
Výročné správy a iné správy ostatných inštitúcií
1.
Výročné správy a iné správy ostatných inštitúcií, pre ktoré zmluvy ustanovujú povinnosť poradiť sa s Európskym parlamentom, alebo ktoré vzhľadom na iné právne ustanovenia vyžadujú stanovisko Európskeho parlamentu, sa predkladajú prostredníctvom správy v pléne.
2.
Výročné správy a iné správy ostatných inštitúcií, na ktoré sa nevzťahuje odsek 1, sa pridelia príslušnému výboru, ktorý môže navrhnúť vypracovanie správy podľa článku 48.
KAPITOLA
5
UZNESENIA A ODPORÚČANIA
Článok
120
Návrhy uznesení
1.
Každý poslanec môže podať návrh uznesenia vo veci patriacej do rámca činnosti Európskej únie.
Návrh môže obsahovať najviac 200 slov.
2.
Gestorský výbor rozhodne o postupe, ktorý sa má použiť.
Môže spojiť tento návrh uznesenia s inými návrhmi uznesení alebo správami.
Môže tiež prijať stanovisko, prípadne vo forme listu.
Môže rozhodnúť o vypracovaní správy podľa článku 48.
3.
Rozhodnutie výboru a Konferencie predsedov sa oznámi autorom návrhu uznesenia.
4.
Správa obsahuje znenie návrhu uznesenia.
5.
Stanoviská vo forme listu adresované ostatným inštitúciám Európskej únie zasiela predseda.
6.
Autor alebo autori návrhu uznesenia predloženého v súlade s čl. 110 ods. 2, čl. 115 ods. 5 alebo čl. 122 ods. 2 sú oprávnení vziať návrh späť pred konečným hlasovaním.
7.
Návrh uznesenia predložený podľa odseku 1 môže jeho autor, autori alebo prvý podpísaný poslanec vziať späť pred tým, ako gestorský výbor rozhodne o vypracovaní správy o tomto návrhu v súlade s odsekom 2.
Ak už výbor návrh prevzal uvedeným postupom, je ako jediný oprávnený vziať ho späť, a to až do začiatku konečného hlasovania.
8.
Späťvzatý návrh uznesenia môže ihneď prevziať a znovu predložiť skupina, výbor, alebo rovnaký počet poslancov, aký je potrebný na podanie tohto návrhu.
Výbory musia zabezpečiť, aby návrhy uznesení predložené v súlade s týmto článkom, ktoré zodpovedajú stanoveným požiadavkám, boli následne prerokované a riadne zaznamenané v dokumentoch, ktoré sú výsledkom týchto rokovaní.
Článok
121
Odporúčania Rade
1.
Politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže podať návrh odporúčania pre Radu, ktorý sa týka záležitostí patriacich do hlavy V Zmluvy o Európskej únii, alebo v prípadoch, keď sa s Parlamentom nekonzultovalo o medzinárodnej dohode v rámci rozsahu pôsobnosti článku 90 alebo článku 91.
2.
Návrhy sa pridelia na posúdenie gestorskému výboru.
Výbor v prípade potreby postúpi vec Parlamentu v súlade s postupmi stanovenými v rokovacom poriadku.
3.
Ak gestorský výbor predkladá Parlamentu správu, predloží návrh odporúčania pre Radu spolu so stručnou dôvodovou správou a v prípade potreby aj so stanoviskami výborov, ktoré boli požiadané o stanovisko.
Použitie tohto odseku si nevyžaduje súhlas Konferencie predsedov.
4.
Použije sa článok 97.
Článok
122
Rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu
1.
Výbor, medziparlamentná delegácia, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže písomne požiadať predsedu o konanie rozpravy o naliehavom prípade porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu (čl. 137 ods. 3).
2.
Konferencia predsedov vypracuje na základe žiadostí uvedených v odseku 1 a v súlade s ustanoveniami prílohy IV zoznam záležitostí, ktoré majú byť zaradené do konečného návrhu programu nasledujúcej rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu.
Celkový počet záležitostí zaradených do programu nesmie presiahnuť tri vrátane podkapitol.
V súlade s článkom 140 môže Parlament z programu vypustiť záležitosť, o ktorej sa malo rokovať, a nahradiť ju inou, neplánovanou.
Návrhy uznesení o vybraných záležitostiach sa predkladajú najneskôr do večera v deň schválenia programu.
Predseda presne určí lehotu na podanie takýchto návrhov uznesení.
3.
Celková dĺžka rečníckeho času pre politické skupiny a nezaradených poslancov sa pridelí v súlade s postupom stanoveným v čl. 149 ods. 4 a 5 a v rámci maximálnej dĺžky trvania rozpráv, t.j. šesťdesiat minút na jednu schôdzu.
Rečnícky čas, ktorý zostane po odpočítaní času potrebného na uvedenie uznesení a hlasovanie o nich, prípadne tiež času prideleného Komisii a Rade, sa rozdelí medzi politické skupiny a nezaradených poslancov.
4.
Bezprostredne po ukončení rozpravy sa hlasuje.
Článok 170 sa nepoužije.
Hlasovanie podľa tohto článku sa môžu vykonať spoločne v rámci pôsobnosti predsedu a Konferencie predsedov.
5.
Ak sú podané dva alebo viaceré návrhy uznesení o rovnakej záležitosti, použije sa postup stanovený v čl. 110 ods. 4.
6.
Predseda a predsedovia politických skupín môžu rozhodnúť o hlasovaní o návrhu uznesenia bez rozpravy.
Na prijatie rozhodnutia je potrebný jednomyseľný súhlas všetkých predsedov politických skupín.
Články 174, 175 a 177 sa nepoužijú na návrhy uznesení zaradené do programu rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu.
Návrhy uznesení do rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu sa predkladajú až po tom, ako bol schválený zoznam záležitostí na prerokovanie.
Návrhy uznesení, ktoré nemôžu byť prerokované v rámci času vymedzeného na rozpravu, prepadajú.
To isté platí aj pre návrhy uznesení, pri ktorých sa na základe žiadosti podľa čl. 155 ods. 3 zistilo, že nie je dosiahnuté kvórum.
Poslanci môžu tieto návrhy predložiť znovu na posúdenie vo výbore v súlade s článkom 120 alebo do rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu v rámci nasledujúcej schôdze.
Záležitosť sa nemôže zaradiť do programu rozpravy o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu, ak je už zahrnutá v programe prebiehajúcej schôdze.
Rokovací poriadok neumožňuje spoločnú rozpravu o návrhu uznesenia podanom v súlade s druhým pododsekom druhého odseku a o správe výboru v rovnakej veci.
Ak je v súlade s čl. 155 ods. 3 vznesená požiadavka na overenie uznášaniaschopnosti, táto požiadavka platí len pre návrh uznesenia, o ktorom sa má hlasovať, a nie pre nasledujúce návrhy uznesení.
Článok
123
Písomné vyhlásenia
1.
Najviac päť poslancov môže predložiť písomné vyhlásenie v rozsahu najviac dvesto slov vo veci v rámci pôsobnosti Európskej únie, ktoré sa netýka otázok, ktoré sú predmetom prebiehajúceho legislatívneho postupu.
Predseda vydáva povolenie podľa jednotlivých prípadov.
Písomné vyhlásenia sa vytlačia v úradných jazykoch a rozdajú.
Spolu s menami podpísaných poslancov sa zapíšu do registra.
Register je verejný.
Počas schôdze je umiestnený pred vchodom do rokovacej sály a v čase medzi schôdzami na vhodnom mieste, ktoré určí kolégium kvestorov.
Obsah písomného vyhlásenia nepresahuje rámec vyhlásenia, a najmä neobsahuje žiadne rozhodnutia o veciach, pre prijatie ktorých sú v rokovacom poriadku stanovené osobitné postupy a právomoci.
2.
Každý poslanec môže pripojiť svoj podpis k vyhláseniu zapísanému v registri.
3.
Ak vyhlásenie podpíše väčšina všetkých poslancov, predseda o tom informuje Parlament a mená podpísaných poslancov uverejní v zápisnici a vyhlásenie sa uverejní ako prijatý text.
4.
Postup sa ukončí postúpením vyhlásenia spolu s menami podpísaných poslancov na záver schôdze jeho adresátom.
5.
Písomné vyhlásenie, ktoré je v registri viac ako tri mesiace a nebolo podpísané aspoň polovicou všetkých poslancov Parlamentu, prepadá.
Článok
124
Konzultácia s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom
1.
Ak Zmluva o fungovaní Európskej únie stanovuje konzultáciu s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, predseda začne konzultačný postup a informuje o tom Parlament.
2.
Výbor môže požiadať o konzultáciu s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom o otázkach všeobecnej alebo osobitnej povahy.
Výbor oznámi lehotu, v ktorej má Európsky hospodársky a sociálny výbor poskytnúť svoje stanovisko.
Žiadosť o konzultáciu s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom schvaľuje Parlament bez rozpravy.
3.
Stanoviská poskytnuté Európskym hospodárskym a sociálnym výborom sa pridelia gestorskému výboru.
Článok
125
Konzultácia s Výborom regiónov
1.
Ak Zmluva o fungovaní Európskej únie stanovuje konzultáciu s Výborom regiónov, predseda začne konzultačný postup a informuje o tom Parlament.
2.
Výbor môže požiadať o konzultáciu s Výborom regiónov o otázkach všeobecnej alebo osobitnej povahy.
Výbor oznámi lehotu, v ktorej má Výbor regiónov poskytnúť svoje stanovisko.
Žiadosť o konzultáciu s Výborom regiónov schvaľuje Parlament bez rozpravy.
3.
Stanoviská poskytnuté Výborom regiónov sa pridelia gestorskému výboru.
Článok
126
Žiadosti adresované európskym agentúram
1.
V prípadoch, keď má Parlament právo predložiť žiadosť niektorej európskej agentúre, môže každý poslanec predložiť takúto žiadosť písomne Parlamentu.
Žiadosti sa musia týkať záležitostí, ktoré spadajú do pôsobnosti agentúry a musia byť sprevádzané doplňujúcou informáciou, ktorá objasňuje záležitosť a záujem Únie na veci.
2.
Predseda po porade s príslušným výborom buď postúpi žiadosť agentúre, alebo podnikne iné vhodné kroky.
Okamžite o tom informuje poslanca, ktorý predložil žiadosť.
V každej žiadosti predsedu adresovanej agentúre musí byť uvedená lehota na odpoveď.
3.
Ak sa agentúra domnieva, že na žiadosť, tak ako je formulovaná, nemôže odpovedať, alebo ak chce, aby bola žiadosť zmenená, informuje o tom predsedu.
Predseda po prípadnej porade s príslušným výborom prijme potrebné opatrenia.
KAPITOLA
6
MEDZIINŠTITUCIONÁLNE DOHODY
Článok
127
Medziinštitucionálne dohody
1.
Parlament môže uzatvoriť dohody s inými orgánmi v rámci uplatňovania zmlúv alebo s úmyslom zdokonaliť a vyjasniť postupy.
Takéto dohody môžu mať formu spoločných vyhlásení, výmeny listov, kódexov správania, alebo inú vhodnú formu.
Podpisuje ich predseda po posúdení výborom, v ktorého pôsobnosti sú ústavné veci, a po schválení Parlamentom.
Pre informáciu môžu byť tieto dohody priložené k rokovaciemu poriadku.
2.
Ak tieto dohody zahŕňajú zmenu existujúcich procesných práv alebo povinností alebo ak ustanovujú nové procesné práva alebo povinnosti poslancov či orgánov Parlamentu alebo iným spôsobom menia či vykladajú rokovací poriadok, záležitosť sa ešte pred podpisom dohody pridelí výboru, v ktorého pôsobnosti je jej poúdenie v súlade s čl. 211 ods. 2 až 6.
KAPITOLA
7
ŽALOBY NA SÚDNOM DVORE EURÓPSKEJ ÚNIE
Článok
128
Konanie pred Súdnym dvorom Európskej únie
1.
Parlament v lehotách, ktoré stanovujú zmluvy a štatút Súdneho dvora pre žaloby podané inštitúciami Únie a fyzickými alebo právnickými osobami, skúma legislatívu Únie a vykonávacie opatrenia, aby zabezpečil, že zmluvy, a to najmä pokiaľ ide o práva Parlamentu, sa dodržiavajú.
2.
V prípade podozrenia z porušenia práva Únie podá gestorský výbor správu Parlamentu; v prípade potreby tak urobí ústne.
3.
Predseda podá v súlade s odporúčaniami gestorského výboru v mene Parlamentu žalobu.
Na začiatku nasledujúcej schôdze môže predseda vyzvať plénum, aby rozhodlo o podpore žaloby.
Ak sa plénum väčšinou odovzdaných hlasov vysloví proti žalobe, predseda žalobu stiahne.
Ak Predseda podá žalobu v rozpore s odporúčaniami gestorského výboru, musí na začiatku nasledujúcej schôdze vyzvať plénum, aby rozhodlo o podpore žaloby.
4.
Predseda v súdnom konaní predkladá pripomienky alebo vystupuje v mene Parlamentu po porade s gestorským výborom.
Ak má predseda v úmysle odchýliť sa od odporúčania gestorského výboru, informuje o tom gestorský výbor a predloží túto vec Konferencii predsedov, pričom uvedie dôvody svojho rozhodnutia.
Ak Konferencia predsedov zastáva názor, že Parlament by výnimočne nemal predložiť pripomienky ani vystúpiť pred Súdnym dvorom Európskej únie v prípade, že je spochybnená platnosť aktu Parlamentu, vec sa bezodkladne predloží plénu.
V naliehavých prípadoch môže predseda prijať preventívne opatrenia s cieľom dodržať lehoty určené príslušným súdom.
V takých prípadoch sa postup stanovený v tomto odseku použije pri najbližšej príležitosti.
Žiadne ustanovenie v rokovacom poriadku nebráni gestorskému výboru prijať rozhodnutie o príslušných procesných opatreniach, ktorých cieľom je včasné predkladanie jeho odporúčaní v naliehavých prípadoch.
Článok 90 ods. 6 stanovuje osobitný postup pre rozhodnutie Parlamentu, týkajúci sa jeho práva požiadať Súdny dvor v zmysle článku 218 ods. 11 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o stanovisko k súladu zamýšľanej medzinárodnej dohody so zmluvami.
Toto ustanovenie predstavuje „lex specialis“ a teda má prednosť pred všeobecným pravidlom v článku 128.
Ak ide o uplatňovanie práv Parlamentu na Súdnom dvore Európskej únie a na príslušný akt sa nevzťahuje článok 128, analogicky sa použije postup ustanovený v tomto článku.
Článok
129
vypúšťa sa
HLAVA
V
VZŤAHY S NÁRODNÝMI PARLAMENTMI
Článok
130
Výmena informácií, kontakty a vzájomné poskytovanie vybavenia
1.
Parlament pravidelne informuje národné parlamenty členských štátov o svojej činnosti.
2.
O organizácii a podpore účinnej a pravidelnej medziparlamentnej spolupráce v rámci Únie podľa článku 9 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii sa rokuje na základe mandátu, ktorý udeľuje Konferencia predsedov po konzultácii s Konferenciou predsedov výborov.
Parlament schváli akékoľvek dohody o takýchto záležitostiach v súlade s postupom stanoveným v článku 127.
3.
Výbor môže priamo začať dialóg s národnými parlamentmi na úrovni výborov v rámci rozpočtových prostriedkov vyčlenených na tento účel.
Toto môže zahŕňať vhodné formy spolupráce pred legislatívnym procesom a po ňom.
4.
Akýkoľvek dokument týkajúci sa legislatívneho postupu na úrovni Únie, ktorý národný parlament zasiela Parlamentu úradnou cestou, sa postúpi výboru, ktorý je príslušný pre predmet úpravy daného dokumentu.
5.
Konferencia predsedov môže poveriť predsedu, aby dohodol poskytovanie vybavenia pre národné parlamenty členských štátov na základe vzájomnosti a navrhol iné opatrenia na uľahčenie kontaktov s národnými parlamentmi.
Článok
131
Konferencia výborov pre európske záležitosti (COSAC)
1.
Na návrh predsedu Konferencia predsedov vymenuje členov delegácie Parlamentu pri COSAC a môže im udeliť mandát.
Delegáciu vedie podpredseda Parlamentu zodpovedný za výkon úloh v oblasti vzťahov s národnými parlamentmi a predseda výboru príslušného pre inštitucionálne veci.
2.
Ostatní členovia delegácie sa vyberajú s ohľadom na záležitosti, ktoré sa majú prerokovať na schôdzi COSAC, a podľa možnosti ich tvoria zástupcovia výborov príslušných pre tieto záležitosti.
Delegácia po každej schôdzi predkladá správu.
3.
V dostatočnej miere sa pritom zohľadní potreba celkovej rovnováhy politických síl v Parlamente.
Článok
132
Konferencia parlamentov
Konferencia predsedov vymenuje členov delegácie Parlamentu na každú konferenciu alebo do podobného orgánu, ktorého sa zúčastňujú zástupcovia parlamentov, a udeľuje tejto delegácii mandát v súlade s príslušnými uzneseniami Parlamentu.
Delegácia si volí svojho predsedu a v prípade potreby jedného alebo viacerých podpredsedov.
HLAVA
VI
ZASADANIA
KAPITOLA
1
ZASADANIA PARLAMENTU
Článok
133
Volebné obdobie, zasadania, schôdze, rokovania
1.
Volebné obdobie Parlamentu sa zhoduje s funkčným obdobím poslancov v zmysle aktu z 20. septembra 1976.
2.
Zasadaním sa rozumie obdobie jedného roka, tak ako je stanovené uvedeným aktom a zmluvami.
3.
Schôdza Parlamentu sa zvoláva spravidla každý mesiac a delí sa na jednotlivé rokovania.
Rokovania Parlamentu, ktoré sa konajú v ten istý deň, sa považujú za jedno rokovanie.
Článok
134
Zvolanie Parlamentu
1.
Parlament sa zíde bez nutnosti zvolávania každoročne vždy v druhý utorok v marci a sám si určuje dĺžku prerušenia zasadania.
2.
Parlament sa tiež zíde bez nutnosti zvolávania v prvý utorok po uplynutí jedného mesiaca od skončenia obdobia uvedeného v čl. 10 ods. 1 aktu z 20. septembra 1976.
3.
Konferencia predsedov môže odôvodneným rozhodnutím zmeniť dĺžku prerušenia zasadania, o ktorej bolo rozhodnuté v súlade s odsekom 1, a to najneskôr dva týždne pred pôvodne stanoveným termínom pokračovania zasadania; nový termín nesmie byť odložený o viac ako o dva týždne.
4.
Predseda po porade s Konferenciou predsedov výnimočne zvolá Parlament na žiadosť väčšiny poslancov, alebo na žiadosť Komisie alebo Rady.
Predseda môže so súhlasom Konferencie predsedov výnimočne zvolať Parlament v naliehavých prípadoch.
Článok
135
Miesto rokovaní Parlamentu a schôdzí výborov
1.
Rokovania Parlamentu a schôdze výborov sa konajú v súlade s ustanoveniami zmlúv.
Na prijatie návrhov na konanie dodatočných schôdzí v Bruseli a pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k týmto návrhom je potrebná iba väčšina odovzdaných hlasov.
2.
Každý výbor môže rozhodnúť o tom, že požiada, aby sa jedna alebo viac jeho schôdzí konalo na inom mieste.
Odôvodnená žiadosť sa predkladá predsedovi, ktorý ju predloží Predsedníctvu.
Ak ide o naliehavú záležitosť, môže predseda rozhodnúť sám.
Ak Predsedníctvo alebo predseda žiadosť zamietne, musí uviesť príčiny svojho rozhodnutia.
Článok
136
Účasť poslancov na rokovaniach
1.
Na každom rokovaní je vystavená prezenčná listina, na ktorú sa podpisujú prítomní poslanci.
2.
Mená poslancov, ktorých prítomnosť je potvrdená na prezenčnej listine, sa uvedú v zápisnici z každého rokovania.
KAPITOLA
2
PROGRAM PRÁCE PARLAMENTU
Článok
137
Návrh programu
1.
Pred každou schôdzou vypracuje Konferencia predsedov návrh programu na základe odporúčaní Konferencie predsedov výborov a s ohľadom na schválený pracovný program Komisie podľa článku 35.
Komisia a Rada sa môžu na pozvanie predsedu zúčastniť na rokovaní Konferencie predsedov o návrhu programu.
2.
Návrh programu môže pri niektorých bodoch, o ktorých sa má rokovať, určiť čas hlasovania.
3.
V návrhu programu môže byť vyhradený jeden alebo dva časové úseky, predstavujúce spolu najviac šesťdesiat minút, na rozpravu o prípadoch porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu podľa článku 122.
4.
Konečný návrh programu sa doručí poslancom najneskôr tri hodiny pred začiatkom schôdze.
Článok
138
Rokovanie v pléne bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a bez rozpravy
1.
Každý návrh legislatívneho aktu (prvé čítanie) a každý nelegislatívny návrh uznesenia prijatý vo výbore, ak proti hlasovala menej ako jedna desatina členov výboru, sa zaradí do návrhu programu Parlamentu na hlasovanie bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Bod programu je predmetom jediného hlasovania, ak politické skupiny alebo jednotliví poslanci, ktorí spolu predstavujú jednu desatinu poslancov Parlamentu, písomne nepožiadajú ešte pred vypracovaním konečného návrhu programu o možnosť podať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k tomuto bodu.
V takom prípade predseda určí lehotu na podanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
2.
Body zaradené do konečného návrhu programu, určené na hlasovanie bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, sa tiež prerokujú bez rozpravy, ak Parlament pri prijímaní svojho programu na začiatku schôdze na návrh Konferencie predsedov alebo na základe žiadosti politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov nerozhodne inak.
3.
Pri zostavovaní konečného návrhu programu schôdze môže Konferencia predsedov navrhnúť, aby boli aj iné body zaradené do programu bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov alebo bez rozpravy.
Parlament nesmie pri schvaľovaní svojho programu prijať žiadny takýto návrh, ak politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov písomne vyjadrilo svoj nesúhlas s týmto návrhom najneskôr hodinu pred začiatkom schôdze.
4.
Ak sa zaradí do programu bod bez rozpravy, môže spravodajca alebo predseda gestorského výboru bezprostredne pred hlasovaním vystúpiť s vyhlásením, ktoré nesmie trvať dlhšie ako dve minúty.
Článok
139
Krátke prednesenie
Na žiadosť spravodajcu alebo na návrh Konferencie predsedov môže Parlament tiež rozhodnúť, že sa bod, ktorý nevyžaduje riadnu rozpravu, prerokuje prostredníctvom krátkeho prednesenia spravodajcom v pléne.
V takom prípade má Komisia možnosť odpovedať, pričom po odpovedi nasleduje najviac desaťminútová rozprava, v ktorej môže predseda udeliť slovo na nanajvýš jednu minútu každému z poslancov, ktorých sám určí.
Článok
140
Schválenie a zmeny programu
1.
Na začiatku každej schôdze Parlament rozhoduje o konečnom návrhu programu.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy môže podať výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov.
Návrhy sa musia doručiť predsedovi najneskôr hodinu pred začiatkom schôdze.
Predseda môže udeliť slovo navrhovateľovi, jednému rečníkovi, ktorý je za návrh, a jednému rečníkovi proti návrhu.
Každé vystúpenie môže trvať najviac jednu minútu.
2.
Po schválení programu už tento nemožno meniť ani dopĺňať, s výnimkou prípadov podľa článkov 142 a 174 až 178 alebo na návrh predsedu.
Ak je procedurálny návrh na zmenu programu zamietnutý, nesmie sa opätovne predložiť na tej istej schôdzi.
3.
Pred skončením rokovania Parlamentu oznámi predseda deň, hodinu a program nasledujúceho rokovania.
Článok
141
Mimoriadna rozprava
1.
Politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže požiadať, aby bola do programu Parlamentu zaradená mimoriadna rozprava o záležitosti zásadného významu týkajúcej sa politiky Európskej únie.
Počas jednej schôdze sa spravidla koná najviac jedna mimoriadna rozprava.
2.
Žiadosť sa predkladá písomne predsedovi najneskôr tri hodiny pred začiatkom schôdze, na ktorej sa má konať mimoriadna rozprava.
O žiadosti sa hlasuje na začiatku schôdze pri schvaľovaní programu.
3.
Na základe udalostí, ktoré nastanú po schválení programu, môže predseda po porade s predsedami politických skupín navrhnúť, aby sa uskutočnila mimoriadna rozprava.
O návrhu sa hlasuje na začiatku rokovania alebo v čase vymedzenom na hlasovanie, pričom sa musí poslancom oznámiť najmenej hodinu vopred.
4.
Predseda určí termín uskutočnenia mimoriadnej rozpravy.
Celková dĺžka trvania mimoriadnej rozpravy nesmie prekročiť šesťdesiat minút.
Rečnícky čas sa rozdelí medzi politické skupiny a nezaradených poslancov v súlade s čl. 149 ods. 4 a 5.
5.
Rozprava sa skončí bez prijatia uznesenia.
Článok
142
Naliehavý postup
1.
Predseda, výbor, politická skupina, najmenej štyridsať poslancov, Komisia alebo Rada môže predložiť Parlamentu žiadosť, aby rozprava o návrhu, ktorý bol konzultovaný s Parlamentom podľa čl. 43 ods. 1, bola považovaná za naliehavú.
Táto žiadosť sa predkladá písomne a musí byť odôvodnená.
2.
Predseda informuje Parlament o žiadosti o naliehavú rozpravu bezprostredne po jej doručení.
O žiadosti sa hlasuje na začiatku rokovania, ktoré nasleduje po rokovaní, na ktorom bola žiadosť oznámená, za predpokladu, že návrh, na ktorý sa žiadosť vzťahuje, bol doručený v úradných jazykoch.
Ak bolo podaných niekoľko žiadostí o naliehavú rozpravu v tej istej veci, súhlas alebo zamietnutie jednej žiadosti sa vzťahuje na všetky žiadosti v tej istej veci.
3.
Pred hlasovaním môže dostať slovo iba navrhovateľ žiadosti, jeden rečník, ktorý je za žiadosť, jeden rečník proti žiadosti a predseda a/alebo spravodajca gestorského výboru.
Vystúpenia môžu trvať najviac tri minúty.
4.
Otázky, ktoré sa majú prerokovať v naliehavom postupe, majú prednosť pred inými bodmi programu.
Predseda určí termín rozpravy a hlasovania.
5.
Naliehavá rozprava sa môže uskutočniť bez správy, alebo výnimočne na základe ústnej správy gestorského výboru.
Článok
143
Spoločná rozprava
Kedykoľvek možno rozhodnúť, že podobné alebo obsahovo súvisiace body programu sa prerokujú spoločne.
Článok
144
Lehoty
Rozprava a hlasovanie o texte sú prípustné, iba ak bol text doručený najneskôr dvadsaťštyri hodín vopred, s výnimkou naliehavých prípadov podľa článkov 122 a 142.
KAPITOLA
3
VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ PRE PRIEBEH ROKOVANÍ
Článok
145
Prístup do rokovacej sály
1.
Do rokovacej sály majú prístup iba poslanci, členovia Komisie alebo Rady, generálny tajomník Parlamentu, zamestnanci, ktorých služobné povinnosti vyžadujú prítomnosť v sále, a odborníci alebo úradníci Európskej únie.
2.
Prístup na galérie majú iba osoby, ktoré majú priepustku riadne vystavenú predsedom alebo generálnym tajomníkom Parlamentu.
3.
Osoby z radov verejnosti, ktoré majú povolený vstup na galérie, musia zotrvať na mieste a zachovávať ticho.
Uvádzači okamžite vykážu z galérie každú osobu, ktorá prejavuje súhlas alebo nesúhlas.
Článok
146
Jazyky
1.
Všetky dokumenty Parlamentu musia byť vypracované v úradných jazykoch.
2.
Každý poslanec má právo vystúpiť v Parlamente v úradnom jazyku podľa svojho výberu.
Vystúpenia v jednom z úradných jazykov sa simultánne tlmočia do ostatných úradných jazykov a tiež do iných jazykov, ktoré Predsedníctvo považuje za potrebné.
3.
Na schôdzach výboru a delegácie sa zabezpečí tlmočenie z úradných jazykov a do úradných jazykov, ktoré používajú a vyžadujú členovia tohto výboru alebo delegácie a ich náhradníci.
4.
Na schôdzach výboru a delegácie konaných mimo obvyklých rokovacích miest sa zabezpečí tlmočenie do a z jazykov tých členov, ktorí potvrdili svoju účasť na schôdzi.
Výnimočne možno prijať pružnejšie opatrenia, ak s tým členovia výboru alebo delegácie súhlasia.
O prípadných nezhodách rozhodne Predsedníctvo.
Ak sa po oznámení výsledku hlasovania zistí, že existujú nezrovnalosti medzi rôznymi jazykovými verziami, o platnosti oznámeného výsledku hlasovania rozhodne predseda v súlade s čl. 171 ods. 5.
Ak predseda vyhlási výsledok hlasovania za platný, rozhodne tiež, ktorá jazyková verzia sa považuje za prijatú.
Nie vždy je však možné považovať za oficiálny text pôvodnú verziu, pretože niekedy sa všetky ostatné jazykové verzie od nej môžu líšiť.
Článok
147
Prechodné opatrenia
1.
Počas prechodného obdobia, ktoré trvá do konca siedmeho volebného obdobia
Predĺžené rozhodnutím Parlamentu z 11. marca 2009.
, sú dovolené odchýlky od ustanovení článku 146 len v rozsahu a iba ak aj napriek primeraným opatreniam nie je k dispozícii dostatočný počet tlmočníkov a prekladateľov niektorého z úradných jazykov.
2.
Predsedníctvo určí na návrh generálneho tajomníka, či sú splnené podmienky pre použitie odseku 1 pre príslušné úradné jazyky, a svoje rozhodnutie preskúmava každého pol roka na základe správy o pokroku, ktorú predkladá generálny tajomník.
Predsedníctvo schváli potrebné vykonávacie opatrenia.
3.
Uplatňujú sa časovo obmedzené osobitné opatrenia prijaté Radou na základe zmlúv týkajúce sa prijímania právnych aktov s výnimkou nariadení, ktoré Parlament a Rada prijímajú spoločne.
4.
Na základe odôvodneného odporúčania Predsedníctva môže Parlament kedykoľvek rozhodnúť o zrušení tohto článku alebo na konci obdobia uvedeného v prvom odseku rozhodnúť o predĺžení jeho platnosti.
Článok
148
Doručovanie dokumentov
Dokumenty, na základe ktorých sa uskutočňujú rozpravy a prijímajú rozhodnutia Parlamentu, sa vytlačia a doručia poslancom.
Zoznam týchto dokumentov sa uverejní v zápisnici z rokovania Parlamentu.
Bez toho, aby bolo dotknuté použitie prvého odseku, majú poslanci a politické skupiny priamy prístup k vnútornému počítačovému systému Parlamentu, aby mohli konzultovať akékoľvek prípravné dokumenty, ktoré nemajú dôvernú povahu (návrh správy, návrh odporúčania, návrh stanoviska, pracovný dokument, pozmeňujúce a doplňujúce návrhy podané vo výbore).
Článok
149
Pridelenie rečníckeho času a zoznam rečníkov
1.
Konferencia predsedov môže navrhnúť Parlamentu, aby bol pre konkrétnu rozpravu pridelený rečnícky čas.
Parlament rozhodne o tomto návrhu bez rozpravy.
2.
Poslanec nesmie vystúpiť bez toho, aby mu predseda udelil slovo.
Poslanci vystúpia zo svojich miest a reč adresujú predsedajúcemu.
Ak sa rečník odkloní od témy, predseda ho napomenie.
3.
Predseda môže k prvej časti konkrétnej rozpravy zostaviť zoznam rečníkov zahŕňajúci jedno alebo viac kôl s rečníkmi z každej politickej skupiny, ktorá sa prihlási o slovo, v poradí podľa ich veľkosti, a s jedným nezaradeným poslancom.
4.
Rečnícky čas sa pre túto časť rozpravy prideľuje podľa nasledujúcich kritérií:
a)
prvá časť rečníckeho času sa rozdelí rovnomerne medzi všetky politické skupiny,
b)
druhá časť sa rozdelí medzi politické skupiny v pomere k celkovému počtu ich členov,
c)
nezaradeným poslancom sa pridelí celkový rečnícky čas podľa rečníckeho času, ktorý boli pridelený jednotlivým politickým skupinám podľa písmen a) a b).
5.
Ak sa celkový rečnícky čas pridelí spoločne pre niekoľko bodov programu, politická skupina oznámi predsedovi dĺžku svojho rečníckeho času pre každý jednotlivý bod.
Predseda zabezpečí dodržiavanie týchto rečníckych časov.
6.
Zvyšný čas rozpravy sa nerozdeľuje konkrétnym spôsobom vopred.
Predseda namiesto toho spravidla udeľuje slovo poslancom na čas nepresahujúci jednu minútu.
Predseda sa podľa možnosti snaží zabezpečiť, aby sa rečníci, ktorí majú odlišné politické názory a zastupujú rôzne členské štáty, pri vystúpení striedali.
7.
Na základe žiadosti však môže byť uprednostnený predseda alebo spravodajca gestorského výboru a predsedovia politických skupín, ktorí chcú vystúpiť v mene týchto politických skupín, alebo rečníci, ktorí ich zastupujú.
8.
Predseda môže udeliť slovo poslancom, ktorí zdvihnutím modrej karty naznačia, že chcú položiť otázku, ktorá nepotrvá viac ako pol minúty inému poslancovi počas jeho vystúpenia, ak s tým tento poslanec súhlasí a ak je predseda presvedčený, že to nepovedie k narušeniu rozpravy.
9.
Poslanec nesmie hovoriť dlhšie ako jednu minútu na tieto témy: zápisnica z rokovania, procedurálne návrhy, zmeny konečného návrhu programu alebo zmeny programu.
10.
Predseda môže bez toho, aby boli dotknuté jeho ostatné disciplinárne právomoci, nariadiť, aby boli z doslovných zápisov z rokovaní vynechané vystúpenia tých poslancov, ktorým neudelil slovo alebo ktorí hovorili aj po uplynutí vymedzeného rečníckeho času.
11.
Komisii a Rade sa spravidla udelí slovo v rozprave o správe bezprostredne po jej uvedení spravodajcom.
Komisii, Rade a spravodajcovi možno opätovne udeliť slovo, predovšetkým aby reagovali na vyhlásenia poslancov.
12.
Poslanci, ktorí nevystúpili v rozprave, môžu najviac jedenkrát v priebehu schôdze predložiť písomné vyhlásenie v rozsahu najviac dvesto slov, ktoré sa pripojí k doslovnému zápisu z rozpravy.
13.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 230 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, sa predseda snaží dosiahnuť dohodu s Komisiou, Radou a predsedom Európskej rady o primeranom rečníckom čase, ktorý im má byť pridelený.
Článok
150
Jednominútové vystúpenia
V priebehu prvého rokovania každej schôdze udelí predseda najviac na tridsať minút slovo tým poslancom, ktorí chcú upriamiť pozornosť Parlamentu na otázku politického významu.
Rečnícky čas vyhradený pre každého poslanca je najviac jedna minúta.
Predseda môže vymedziť ďalší rečnícky čas neskôr v priebehu tej istej schôdze.
Článok
151
Osobné vyhlásenia
1.
Poslancovi, ktorý požiada o možnosť vystúpiť s osobným vyhlásením, sa udelí slovo na konci rozpravy o prerokúvanom bode programu alebo pred schvaľovaním zápisnice z rokovania, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o udelenie slova.
Poslanec nesmie hovoriť o predmete rozpravy, ale obmedzí sa na vyvrátenie pripomienok, ktoré boli v priebehu rozpravy vznesené voči jeho osobe, alebo na vyvrátenie názorov, ktoré mu boli prisúdené, alebo na opravu svojich vlastných vyjadrení.
2.
Žiadne osobné vyhlásenie nesmie trvať viac ako tri minúty, ak Parlament nerozhodne inak.
KAPITOLA
4
OPATRENIA V PRÍPADE NEDODRŽIAVANIA PRAVIDIEL SPRÁVANIA POSLANCOV
Článok
152
Okamžité opatrenia
1.
Predseda napomenie každého poslanca, ktorý narúša riadny priebeh rokovania, alebo správanie ktorého sa nezlučuje s príslušnými ustanoveniami článku 9.
2.
V prípade opakovaného narušenia predseda poslanca opätovne napomenie a táto skutočnosť sa zaznamená v zápisnici.
3.
Ak poslanec pokračuje v rušení poriadku, alebo pri ďalšom narušení mu môže predseda odobrať slovo a vykázať ho z rokovacej sály až do konca rokovania.
Toto druhé opatrenie môže predseda použiť s okamžitou platnosťou a bez druhého napomenutia v prípadoch mimoriadne závažného porušenia.
Generálny tajomník okamžite zabezpečí, aby sa také disciplinárne opatrenie vykonalo za pomoci uvádzačov, a v prípade potreby za pomoci bezpečnostnej služby Parlamentu.
4.
Ak rušenie poriadku ohrozuje chod Parlamentu, predseda rokovanie ukončí alebo ho na určitý čas preruší, aby mohol byť poriadok znovu obnovený.
Ak sa predsedovi nepodarí získať pozornosť, opustí predsednícke kreslo, čo má za následok prerušenie rokovania.
Rokovanie pokračuje potom, čo ho predseda znovu zvolá.
5.
Právomoci vymedzené v odsekoch 1 až 4 patria obdobne predsedajúcim na rokovaniach orgánov, výborov a delegácií, tak ako sú vymedzené v rokovacom poriadku.
6.
V prípade potreby a vzhľadom na závažnosť porušenia pravidiel správania môže predsedajúci podať predsedovi Parlamentu žiadosť o použitie článku 153, a to najneskôr do nasledujúcej schôdze alebo do nasledujúceho rokovania príslušného orgánu, výboru alebo delegácie.
Článok
153
Sankcie
1.
V prípade mimoriadne závažného narušenia poriadku alebo chodu Parlamentu porušením princípov vymedzených v článku 9 predseda po vypočutí príslušného poslanca vydá odôvodnené rozhodnutie o uložení primeranej sankcie, ktoré oznámi dotknutému poslancovi a predsedom orgánov, výborov a delegácií, ktorých je poslanec členom predtým, ako o ňom informuje na plenárnej schôdzi.
2.
Pri posudzovaní správania sa zohľadní, či je správanie výnimočné, opakované alebo trvalé, ako aj stupeň jeho závažnosti na základe usmernení pripojených k tomuto rokovaciemu poriadku
Pozri prílohu XVI.
.
3.
Uložená sankcia môže zahŕňať jedno alebo niekoľko nasledujúcich opatrení:
(a)
pokarhanie,
(b)
stratu nároku na denný príspevok na obdobie od dvoch do desiatich dní,
(c)
bez toho, aby bol dotknutý výkon hlasovacieho práva na plenárnej schôdzi a s výhradou prísneho dodržiavania pravidiel správania v takomto prípade, dočasné prerušenie účasti na všetkých alebo niektorých činnostiach Parlamentu s platnosťou od dvoch do desiatich po sebe nasledujúcich dní, počas ktorých zasadá Parlament alebo jeden z jeho orgánov, výborov alebo delegácií,
(d)
v súlade s článkom 19 predloženie návrhu Konferencii predsedov na pozastavenie alebo odobratie jednej alebo viacerých funkcií, ktoré dotknutý poslanec v Parlamente zastáva.
Článok
154
Vnútorné odvolacie postupy
Dotknutý poslanec môže Predsedníctvu podať vnútorné odvolanie do dvoch týždňov od oznámenia o uložení sankcie predsedom.
Podanie odvolania má za následok prerušenie uplatňovania sankcie.
Predsedníctvo môže najneskôr štyri týždne od podania odvolania zrušiť, potvrdiť alebo zmenšiť rozsah uloženej sankcie bez toho, aby boli dotknuté vonkajšie spôsoby odvolania, ktoré môže poslanec použiť.
Ak Predsedníctvo v uvedenej lehote nerozhodne, sankcia sa stáva neplatnou.
KAPITOLA
5
UZNÁŠANIASCHOPNOSŤ A HLASOVANIE
Článok
155
Uznášaniaschopnosť Parlamentu
1.
Parlament môže rokovať, určiť svoj program a schváliť zápisnicu bez ohľadu na počet prítomných poslancov.
2.
Parlament je schopný uznášať sa, ak je v rokovacej sále prítomná tretina všetkých poslancov Parlamentu.
3.
Hlasovanie je platné bez ohľadu na počet hlasujúcich, ak predseda na žiadosť najmenej štyridsiatich poslancov podanú pred začiatkom hlasovania nezistí v čase hlasovania, že Parlament nie je uznášaniaschopný.
Ak hlasovanie ukáže, že Parlament nie je uznášaniaschopný, zaradí sa hlasovanie do programu nasledujúceho rokovania.
Žiadosť na zistenie uznášaniaschopnosti musí predložiť najmenej štyridsať poslancov.
Žiadosť v mene politickej skupiny nie je prípustná.
Pri stanovení výsledku hlasovania je potrebné zohľadniť v súlade s odsekom 2 všetkých poslancov prítomných v rokovacej sále a v súlade s odsekom 4 všetkých poslancov, ktorí požiadali o zistenie uznášaniaschopnosti.
Elektronický systém hlasovania sa v tomto prípade nemôže použiť.
Dvere rokovacej sály nesmú byť zatvorené.
Ak počet prítomných poslancov nedosiahne počet, ktorý je potrebný na dosiahnutie uznášaniaschopnosti, predseda neoznámi výsledok hlasovania, ale vyhlási, že Parlament nie je uznášaniaschopný.
Posledná veta odseku 3 sa nepoužije pri hlasovaní o procedurálnych návrhoch, ale len pri hlasovaní o predmete rokovania ako takom.
4.
Poslanci, ktorí požiadali o zistenie uznášaniaschopnosti sa počítajú za prítomných v zmysle odseku 2, aj keď už nie sú prítomní v rokovacej sále.
Poslanci, ktorí podali žiadosť o zistenie uznášaniaschopnosti, musia byť v čase, keď sa predkladá táto žiadosť, prítomní v rokovacej sále.
5.
Predseda môže rozhodnúť, že Parlament nie je schopný uznášať sa, ak je prítomných menej ako štyridsať poslancov.
Článok
156
Predkladanie a prednes pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
1.
Gestorský výbor, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy na posúdenie v pléne.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa predkladajú písomne a musia byť podpísané ich autormi.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k dokumentom legislatívnej povahy v zmysle čl. 43 ods.1 môže sprevádzať krátke odôvodnenie.
Za odôvodnenie nesie zodpovednosť autor a nehlasuje sa o ňom.
2.
Bez toho, aby boli dotknuté obmedzenia podľa článku 157, môže mať pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh za cieľ zmeniť ktorúkoľvek časť textu, prípadne vypustiť, doplniť alebo nahradiť niektoré slová alebo čísla.
Na účely tohto článku a článku 157 sa textom rozumie celý návrh uznesenia - návrh legislatívneho uznesenia, návrh rozhodnutia alebo návrh legislatívneho aktu.
3.
Predseda určí lehotu na predkladanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
4.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh môže počas rozpravy predniesť jeho autor alebo iný poslanec, ktorého autor vymenoval za svojho zástupcu.
5.
Na pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý jeho autor vzal späť sa neprihliada, ak ho okamžite neprevezme iný poslanec.
6.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa zaradia do hlasovania iba vtedy, ak boli vytlačené a rozoslané vo všetkých úradných jazykoch, ak Parlament nerozhodne inak.
Parlament nesmie rozhodnúť inak, ak proti rozhodnutiu namieta najmenej štyridsať poslancov.
Parlament neprijme rozhodnutia, ktoré by v neprijateľnej miere viedli k znevýhodneniu poslancov používajúcich určitý jazyk.
Ak je prítomných menej ako sto poslancov, Parlament nesmie rozhodnúť inak, ak je aspoň jedna desatina prítomných poslancov proti.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy podané ústne vo výbore môžu byť predmetom hlasovania, pokiaľ proti tomu nenamieta ani jeden člen výboru.
Článok
157
Prípustnosť pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
1.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh nie je prípustný, ak:
a)
sa priamo nevzťahuje na text, ktorý chce zmeniť alebo doplniť;
b)
je jeho cieľom vypustenie alebo nahradenie celého textu;
c)
je jeho cieľom zmena alebo doplnenie viac ako jedného článku alebo odseku textu, na ktorý sa vzťahuje.
Toto ustanovenie sa nepoužije pri kompromisných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch alebo návrhoch, ktorých cieľom je nahradiť alebo zmeniť určitý výraz v celom texte;
d)
sa zistí, že znenie textu, ktoré sa má zmeniť alebo doplniť, nevyžaduje zmenu aspoň v jednom z úradných jazykov; v takom prípade predseda spolu s dotknutými osobami zabezpečí zodpovedajúcu jazykovú úpravu.
2.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý je v rozpore s predchádzajúcimi prijatými rozhodnutiami o rovnakom texte počas toho istého hlasovania, prepadá.
3.
O prípustnosti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov rozhoduje predseda.
Rozhodnutie predsedu o prípustnosti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov podľa odseku 3 nevychádza výlučne z ustanovení odsekov 1 a 2 tohto článku, ale z ustanovení tohto rokovacieho poriadku všeobecne.
4.
Politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže predložiť alternatívny návrh uznesenia k nelegislatívnemu návrhu uznesenia, ktorý je súčasťou správy výboru.
V takom prípade politická skupina ani dotknutí poslanci nemôžu podať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu uznesenia gestorského výboru.
Alternatívny návrh uznesenia nemôže byť dlhší ako návrh uznesenia výboru.
O návrhu sa hlasuje v Parlamente v jedinom hlasovaní bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Článok 110 ods. 4 sa použije primerane.
Článok
158
Postup pri hlasovaní
1.
Pri hlasovaní o správach sa použije nasledovný postup:
a)
najprv sa uskutoční hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k textu, ktorý je predmetom správy gestorského výboru,
b)
v poradí druhé sa uskutoční hlasovanie o texte ako o celku v znení prípadných zmien a doplnení, ktoré boli schválené,
c)
v poradí tretie sa uskutoční hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k návrhu uznesenia alebo návrhu legislatívneho uznesenia,
d)
posledné sa uskutoční hlasovanie o návrhu uznesenia alebo návrhu legislatívneho uznesenia ako celku (konečné hlasovanie)
Parlament nehlasuje o dôvodovej správe, ktorá je obsiahnutá v správe výboru.
2.
Pri druhom čítaní sa použije nasledovný postup:
a)
ak nebol podaný návrh na zamietnutie alebo zmenu alebo doplnenie pozície Rady, pozícia sa považuje za schválenú v súlade s článkom 72;
b)
o návrhu na zamietnutie pozície Rady sa hlasuje pred hlasovaním o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch (pozri čl. 65 ods.1);
c)
ak bolo k pozícii Rady predložených niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, hlasuje sa o nich v poradí podľa článku 161;
d)
ak Parlament hlasuje o zmenách a doplneniach pozície Rady, ďalšie hlasovanie o texte ako o celku sa môže uskutočniť iba v súlade s čl. 65 ods. 2.
3.
Pri treťom čítaní sa použije postup podľa článku 69.
4.
Pri hlasovaní o legislatívnych textoch a nelegislatívnych návrhoch uznesení sa ako prvé uskutoční hlasovanie o vlastnom texte a po ňom nasleduje hlasovanie o citáciách a bodoch odôvodnenia.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sú v rozpore s predchádzajúcim hlasovaním, prepadajú.
5.
Jediný poslanec, ktorý môže vystúpiť počas hlasovania, je spravodajca, ktorý môže stručne vysvetliť názory výboru na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, o ktorých sa hlasuje.
Článok
159
Rovnosť hlasov
1.
V prípade rovnosti hlasov podľa čl. 158 ods. 1, písm. b) alebo d), sa text ako celok vráti späť výboru.
To isté platí aj pri hlasovaní podľa článkov 3 a 7 a pri konečnom hlasovaní podľa článkov 186 a 198, pričom v prípade týchto dvoch článkov sa vec vráti späť Konferencii predsedov.
2.
V prípade rovnosti hlasov pri hlasovaní o programe ako o celku (článok 140), zápisnici ako o celku (článok 179) alebo o texte predloženom na hlasovanie po častiach podľa článku 163, sa text považuje za prijatý.
3.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článkov požadujúcich kvalifikovanú väčšinu, sa vo všetkých ostatných prípadoch rovnosti hlasov text alebo návrh považuje za zamietnutý.
Článok
160
Zásady pri hlasovaní
1.
O správe sa hlasuje na základe odporúčania gestorského výboru.
Výbor môže touto úlohou poveriť svojho predsedu alebo spravodajcu.
2.
Výbor môže odporučiť, aby sa o všetkých alebo o niekoľkých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch hlasovalo spoločne, aby boli návrhy prijaté, zamietnuté alebo vyhlásené za neplatné.
Výbor tiež môže navrhnúť kompromisné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
3.
Ak gestorský výbor navrhne, aby sa o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch hlasovalo spoločne, spoločné hlasovanie o týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch sa uskutoční ako prvé.
4.
Ak gestorský výbor navrhne kompromisný pozmeňujúci a doplňujúci návrh, tento má pri hlasovaní prednosť.
5.
O pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, pri ktorých bolo požiadané o hlasovanie podľa mien, sa hlasuje osobitne.
6.
Hlasovanie po častiach nie je prípustné v prípadoch spoločného hlasovania alebo hlasovania o kompromisných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch.
Článok
161
Poradie hlasovania o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch
1.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy majú prednosť pred textom, ktorého sa týkajú, a hlasuje sa o nich pred hlasovaním o texte.
2.
Ak boli k tej istej časti textu predložené dva alebo viaceré vzájomne sa vylučujúce pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, má prednosť a na hlasovanie sa predkladá ako prvý ten pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý sa najviac vzďaľuje od pôvodného textu.
Ak je prijatý, ostatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa považujú za zamietnuté.
Ak je zamietnutý, predloží sa na hlasovanie pozmeňujúci a doplňujúci návrh podľa poradia priority a podobne sa postupuje s každým zostávajúcim pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom.
V prípadoch pochybnosti o priorite rozhoduje predseda.
Ak sú všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy zamietnuté, pôvodný text sa považuje za prijatý s výnimkou prípadu, ak bolo v stanovenej lehote požiadané o oddelené hlasovanie.
3.
Predseda môže predložiť na hlasovanie ako prvý pôvodný text, alebo pred hlasovanie o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu, ktorý sa najviac vzďaľuje od pôvodného textu, predložiť na hlasovanie pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý je bližší k pôvodnému textu.
Ak niektorý z týchto návrhov získa väčšinu, všetky ostatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy podané k textu prepadajú.
4.
Vo výnimočných prípadoch sa na návrh predsedu môže hlasovať o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch podaných po ukončení rozpravy, ak ide o kompromisné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, alebo ak sa vyskytli technické problémy.
Na ich zaradenie do hlasovania musí predseda získať súhlas Parlamentu.
V súlade s čl. 157 ods. 3 predseda rozhodne o prípustnosti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
V prípade kompromisných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré boli podané po ukončení rozpravy v súlade s týmto odsekom 4, rozhodne o ich prípustnosti predseda jednotlivo a s prihliadnutím na ich kompromisnú povahu.
Pri posúdení prípustnosti sa môžu použiť tieto všeobecné kritériá:
-
kompromisné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa spravidla nemôžu týkať tých častí textu, ktoré neboli predmetom pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov pred uplynutím lehoty na podanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov;
-
kompromisné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy môžu spravidla predložiť politické skupiny, predsedovia, spravodajcovia alebo spravodajcovia výborov požiadaných o stanovisko alebo autori iných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov;
-
kompromisné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy majú spravidla za účinok späťvzatie všetkých ostatných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré sa týkajú rovnakej časti textu.
Iba predseda môže navrhnúť posúdenie kompromisného pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu.
Aby mohol byť kompromisný pozmeňujúci a doplňujúci návrh zaradený do hlasovania, musí predseda získať súhlas Parlamentu.
Predseda zistí, či sú námietky proti hlasovaniu, a ak áno, Parlament rozhodne o veci väčšinou odovzdaných hlasov.
5.
Ak gestorský výbor podá k textu, ktorý je predmetom správy, skupinu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, predseda ich zaradí do hlasovania spoločne, ak politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov nepožiada, aby sa o návrhoch hlasovalo oddelene; alebo ak neboli predložené iné pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy.
6.
Predseda môže zaradiť do spoločného hlasovania iné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ak sa vzájomne dopĺňajú.
V takom prípade postupuje v súlade s odsekom 5.
Autori takýchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov môžu navrhnúť spoločné hlasovanie, ak sa ich návrhy vzájomne dopĺňajú.
7.
Predseda môže po prijatí alebo zamietnutí určitého pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu rozhodnúť, aby boli do spoločného hlasovania zaradené iné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy s podobným obsahom alebo podobnými cieľmi.
Pred rozhodnutím môže predseda požiadať Parlament o súhlas.
Takáto skupina pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov sa môže týkať rôznych častí pôvodného textu.
8.
Ak rôzni autori podajú dva alebo viac rovnakých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, hlasuje sa o nich ako o jednom návrhu.
Článok
162
Posudzovanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov pléna vo výbore
Ak bolo k správe predloženej na posúdenie v pléne podaných viac ako päťdesiat pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a žiadostí o hlasovanie po častiach alebo oddelené hlasovanie, predseda môže po porade s predsedom gestorského výboru požiadať gestorský výbor, aby sa zišiel s cieľom posúdiť tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy alebo žiadosti.
Pozmeňujúci a doplňujúci návrh alebo žiadosť o hlasovanie po častiach alebo oddelené hlasovanie, ktoré v tomto štádiu nezískali hlasy aspoň jednej desatiny členov výboru, sa nepredložia na hlasovanie v pléne.
Článok
163
Hlasovanie po častiach
1.
Ak text predložený na hlasovanie obsahuje dve alebo viac ustanovení alebo odkazov na dva alebo viac bodov alebo ak sa môže rozdeliť na dve alebo viac častí s odlišným významom a/alebo normatívnou hodnotou, politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov môže požiadať, aby sa o texte hlasovalo po častiach.
2.
Žiadosť treba podať v predvečer dňa hlasovania, ak predseda neurčí inú lehotu.
O žiadosti rozhodne predseda.
Článok
164
Hlasovacie právo
Hlasovacie právo je osobné právo.
Poslanci hlasujú samostatne a osobne.
Každé porušenie tohto článku sa považuje za vážny prípad narušenia poriadku v zmysle čl. 153 ods. 1 a má právne následky stanovené v uvedenom článku.
Článok
165
Hlasovanie
1.
V Parlamente sa obvykle hlasuje zdvihnutím ruky.
2.
Ak Predseda rozhodne, že výsledok hlasovania je spochybniteľný, uskutoční sa nové hlasovanie s použitím elektronického zariadenia a ak je elektronické zariadenie nefunkčné, postavením a sadnutím.
3.
Výsledok hlasovania sa zaznamená.
Článok
166
Záverečné hlasovanie
Pri hlasovaní o akomkoľvek návrhu legislatívneho aktu, či už ide o jediné a/alebo o záverečné hlasovanie, Parlament hlasuje podľa mien za pomoci elektronického hlasovacieho zariadenia.
Článok
167
Hlasovanie podľa mien
1.
Okrem prípadov stanovených v článku 106 ods. 5, článku 107 ods. 5 a článku 166 sa hlasuje podľa mien, ak o to písomne požiada politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov v predvečer dňa hlasovania, ak predseda neurčí inú lehotu.
2.
Hlasovanie podľa mien sa vykonáva pomocou elektronického hlasovacieho zariadenia.
Ak sa toto zariadenie nemôže z technických dôvodov použiť, hlasuje sa v abecednom poradí, začínajúc menom poslanca, ktorého určí žreb.
Predseda hlasuje ako posledný.
Hlasovanie sa uskutoční ústne tak, že poslanec vysloví "Áno", " Nie" alebo " Zdržiavam sa".
Pri sčítaní hlasov, či bol návrh prijatý alebo zamietnutý, sa započítavajú iba hlasy odovzdané za a proti.
Predseda určí a oznámi výsledok hlasovania.
Hlasovanie sa zaznamená v zápisnici z rokovania.
Zoznam hlasujúcich je zostavený podľa politických skupín a v abecednom poradí mien poslancov spolu s informáciou o tom, ako hlasovali.
Článok
168
Elektronické hlasovanie
1.
Predseda môže kedykoľvek rozhodnúť o tom, že sa hlasovanie podľa článkov 165, 167 a 169 uskutoční s použitím elektronického hlasovacieho zariadenia.
Ak sa elektronické hlasovacie zariadenie nedá použiť z technických dôvodov, hlasovanie sa uskutoční podľa čl. 165, 167 ods. 2 alebo čl. 169.
Technické detaily použitia elektronického hlasovacieho zariadenia sa riadia pokynmi Predsedníctva.
2.
Ak sa hlasuje s použitím elektronického zariadenia, zaznamená sa len číselný výsledok hlasovania.
Ak sa však na žiadosť v súlade s čl. 167 ods. 1 uskutočnilo hlasovanie podľa mien, hlasy sa zaznamenajú v zápisnici z rokovania.
Zoznam hlasujúcich je zostavený podľa politických skupín a v abecednom poradí mien poslancov spolu s informáciou o tom, ako hlasovali.
3.
Hlasovanie podľa mien sa uskutoční v súlade s čl. 167 ods. 2, ak o to požiada väčšina prítomných poslancov.
Zariadenie uvedené v odseku 1 sa môže použiť na zistenie väčšiny.
Článok
169
Tajné hlasovanie
1.
V prípade vymenovaní sa uskutoční tajné hlasovanie bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia čl. 13 ods. 1, 186 ods. 1 a 191 ods. 2, druhý pododsek.
Pri sčítavaní odovzdaných hlasov sa berú do úvahy iba volebné lístky s menami kandidátov.
2.
Tajné hlasovanie sa môže uskutočniť tiež v prípade, ak o to požiada najmenej pätina všetkých poslancov.
Žiadosť treba podať pred začiatkom hlasovania.
Ak najmenej pätina všetkých poslancov pred začiatkom hlasovania požiada o tajné hlasovanie, Parlament je povinný takéto hlasovanie uskutočniť.
3.
Žiadosť o tajné hlasovanie má prednosť pred žiadosťou o hlasovanie podľa mien.
4.
Hlasy odovzdané v tajnom hlasovaní spočítajú dvaja až ôsmi poslanci, ktorých určí žreb, pokiaľ sa nehlasuje pomocou elektronického zariadenia.
V prípade hlasovania podľa odseku 1, nesmú byť kandidáti zároveň overovateľmi.
Mená poslancov, ktorí sa zúčastnili tajného hlasovania, sa zaznamenajú v zápisnici z rokovania, na ktorom sa hlasovanie uskutočnilo.
Článok
170
Vysvetlenia hlasovania
1.
Po uzavretí všeobecnej rozpravy môže každý poslanec podať ústne vysvetlenie konečného hlasovania, ktoré nesmie trvať dlhšie ako minútu, alebo písomné vysvetlenie, ktoré nesmie byť dlhšie ako 200 slov, a ktoré sa zaznamená v doslovnom zápise z rokovania.
Každá politická skupina môže podať ústne vysvetlenie, ktoré nesmie trvať dlhšie ako dve minúty.
Po začatí vysvetlení hlasovania sa už neprijímajú žiadne ďalšie žiadosti o podanie vysvetlení hlasovaní.
Vysvetlenia hlasovania sú prípustné o každej veci predloženej Parlamentu.
Na účely tohto článku pojem "konečné hlasovanie” neznamená druh hlasovania, ale posledné hlasovanie o ktoromkoľvek bode.
2.
Vysvetlenia hlasovania nie sú prípustné v prípade hlasovania o procedurálnych otázkach.
3.
Ak boli návrh legislatívneho aktu alebo správa zaradené do programu Parlamentu podľa článku 138, poslanci môžu podať písomné vysvetlenia hlasovania v súlade s odsekom 1.
Vysvetlenia hlasovania podané ústne alebo písomne sa musia priamo vzťahovať na text, o ktorom sa hlasuje.
Článok
171
Spory o hlasovaní
1.
Predseda otvára a uzatvára hlasovanie.
2.
Po tom, ako predseda otvoril hlasovanie, nesmie nikto okrem neho vystúpiť až do skončenia hlasovania.
3.
Pripomienky týkajúce sa platnosti hlasovania môžu byť vznesené po tom, čo predseda vyhlásil hlasovanie za ukončené.
4.
Po oznámení výsledku hlasovania so zdvihnutím ruky môže každý poslanec požiadať, aby bol tento výsledok overený s použitím elektronického hlasovacieho zariadenia.
5.
Predseda rozhodne, či je oznámený výsledok hlasovania platný.
Predsedovo rozhodnutie je konečné.
KAPITOLA
6
PROCEDURÁLNE NÁVRHY A NÁMIETKY
Článok
172
Procedurálne návrhy
1.
Procedurálne návrhy, ktoré sa týkajú:
a)
neprípustnosti veci (článok 174),
b)
vrátenia veci späť výboru (článok 175),
c)
uzavretia rozpravy (článok 176),
d)
odloženia rozpravy a hlasovania (článok 177),
e)
prerušenia alebo skončenia rokovania (článok 178),
majú prednosť pred inými žiadosťami o udelenie slova.
Okrem navrhovateľa sa k týmto návrhom môže vyjadriť len jeden rečník za návrh, jeden proti návrhu a predseda alebo spravodajca gestorského výboru.
2.
Rečnícky čas nesmie trvať dlhšie ako jednu minútu.
Článok
173
Procedurálne námietky
1.
Poslanec môže vystúpiť s cieľom upozorniť predsedu na akékoľvek nedodržanie rokovacieho poriadku Parlamentu.
Na začiatku svojho vystúpenia poslanec uvedie, na ktorý článok sa odvoláva.
2.
Žiadosť o vystúpenie s procedurálnou námietkou má prednosť pred ostatnými žiadosťami o udelenie slova.
3.
Rečnícky čas nesmie trvať dlhšie ako jednu minútu.
4.
O procedurálnych námietkach rozhoduje predseda okamžite v súlade s rokovacím poriadkom a svoje rozhodnutie oznámi ihneď po vznesení námietky.
O rozhodnutí predsedu sa nehlasuje.
5.
Výnimočne môže predseda vyhlásiť, že svoje rozhodnutie oznámi neskôr, najneskôr však do 24 hodín od vznesenia procedurálnej námietky.
Odklad rozhodnutia nemá za následok odloženie rozpravy.
Predseda môže túto vec prideliť gestorskému výboru.
Žiadosť o vystúpenie s procedurálnou námietkou sa musí týkať práve prerokúvaného bodu programu.
Predseda môže odložiť vystúpenie autora žiadosti o vystúpenie s procedurálnou námietkou, ktoré sa týka inej veci, na iný vhodný čas, napr. po skončení aktuálneho bodu programu rokovania alebo pred prerušením rokovania.
Článok
174
Námietka neprípustnosti veci
1.
Pri otvorení rozpravy o určitom bode programu možno vzniesť námietku neprípustnosti veci.
O námietke sa hlasuje ihneď.
Úmysel vzniesť námietku neprípustnosti veci sa musí predsedovi oznámiť aspoň dvadsaťštyri hodín vopred; predseda o ňom bezodkladne informuje Parlament.
2.
Ak sa návrh prijme, Parlament ihneď pristúpi k ďalšiemu bodu programu.
Článok
175
Vrátenie veci výboru
1.
O vrátenie veci výboru môže požiadať politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov v čase určenia programu alebo pred začiatkom rozpravy.
Úmysel navrhnúť vrátenie veci výboru sa musí predsedovi oznámiť aspoň dvadsaťštyri hodín vopred; predseda o ňom bezodkladne informuje Parlament.
2.
O vrátenie veci výboru môže politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov požiadať tiež pred alebo počas hlasovania.
O návrhu sa hlasuje ihneď.
3.
Žiadosť o vrátenie veci výboru môže byť predložená v každom z týchto štádií postupu iba raz.
4.
Žiadosť o vrátenie veci výboru má za následok prerušenie rozpravy o danej veci.
5.
Parlament môže určiť lehotu, v ktorej má výbor oznámiť svoje závery.
Článok
176
Uzavretie rozpravy
1.
Rozprava sa môže uzavrieť pred vystúpením všetkých rečníkov podľa zoznamu na návrh predsedu alebo na žiadosť politickej skupiny alebo aspoň štyridsiatich poslancov.
O návrhu alebo žiadosti sa hlasuje ihneď.
2.
Ak sa návrh alebo žiadosť schváli, môže za každú politickú skupinu, ktorá sa ešte nezapojila do rozpravy, vystúpiť len jeden poslanec.
3.
Po vystúpeniach uvedených v odseku 2 sa rozprava uzavrie a Parlament hlasuje o veci, ktorá bola predmetom rozpravy, okrem prípadov, keď bol termín hlasovania vopred určený.
4.
Ak sa návrh alebo žiadosť zamietne, nemožno ich opätovne podať počas tej istej rozpravy; výnimkou je podanie návrhu predsedom.
Článok
177
Odloženie rozpravy a hlasovania
1.
Na začiatku rozpravy o bode programu môže politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov navrhnúť odloženie rozpravy na určitý termín.
O návrhu sa hlasuje ihneď.
Úmysel navrhnúť odloženie rozpravy sa musí predsedovi oznámiť aspoň dvadsaťštyri hodín vopred; predseda o ňom bezodkladne informuje Parlament.
2.
Ak sa návrh prijme, Parlament pristúpi k ďalšiemu bodu programu.
Odložená rozprava sa koná v určenom termíne.
3.
Ak sa návrh zamietne, nemožno ho opätovne predložiť na tej istej schôdzi.
4.
Pred alebo počas hlasovania môže politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov navrhnúť odloženie hlasovania.
O návrhu sa hlasuje ihneď.
V každom rozhodnutí Parlamentu o odložení rozpravy na neskoršiu schôdzu sa uvedie schôdza, na ktorej sa rozprava zaradí do programu, s tým, že program schôdze sa zostaví podľa článkov 137 a 140.
Článok
178
Prerušenie alebo skončenie rokovania
Rokovanie možno prerušiť alebo skončiť počas rozpravy alebo hlasovania, ak o tom rozhodne Parlament na návrh predsedu alebo na žiadosť politickej skupiny alebo najmenej štyridsiatich poslancov.
O návrhu alebo žiadosti sa hlasuje ihneď.
KAPITOLA
7
VEREJNÝ ZÁZNAM Z ROKOVANIA
Článok
179
Zápisnica
1.
Z každého rokovania sa vyhotovuje zápisnica, v ktorej sa uvedie presný priebeh rokovania a rozhodnutia Parlamentu a mená rečníkov a ktorá sa doručí najneskôr polhodinu pred začiatkom popoludňajšej časti nasledujúceho rokovania.
V rámci legislatívneho postupu sa každý pozmeňujúci a doplňujúci návrh prijatý Parlamentom považuje za rozhodnutie v zmysle tohto ustanovenia, a to aj vtedy, ak je predmetný návrh Komisie alebo pozícia Rady nakoniec zamietnutá podľa čl. 56 ods. 1 alebo čl. 65 ods. 3.
2.
Na začiatku popoludňajšej časti každého rokovania predseda predloží Parlamentu na schválenie zápisnicu z predchádzajúceho rokovania.
3.
Ak sú proti zápisnici vznesené námietky, Parlament v prípade potreby rozhodne o posúdení požadovaných zmien.
Vystúpenie poslanca k téme môže trvať najviac jednu minútu.
4.
Zápisnicu podpisuje predseda a generálny tajomník.
Zápisnica sa uloží do archívov Parlamentu a uverejní sa v
Úradnom vestníku Európskej úni
e
.
Článok
180
Prijaté texty
1.
Texty, ktoré prijme Parlament, sa zverejnia hneď po hlasovaní.
Predložia sa Parlamentu spolu so zápisnicou z príslušného rokovania a sú uchovávané v archívoch Parlamentu.
2.
Texty, ktoré prijme Parlament, sú predmetom právno-lingvistickej finalizácie v zodpovednosti predsedu.
Ak sa tieto texty prijmú na základe dohody Parlamentu a Rady, finalizáciu uskutočnia obe inštitúcie v úzkej spolupráci a na základe vzájomnej dohody.
3.
Postup ustanovený v článku 216 sa použije, ak sa na zabezpečenie konzistentnosti a kvality textu v súlade s vôľou vyjadrenou Parlamentom vyžadujú úpravy, ktoré presahujú rámec opráv typologických chýb alebo opráv nevyhnutných na zabezpečenie súladu všetkých jazykových znení, ako aj ich jazykovej správnosti a terminologickej jednotnosti.
4.
Pozície, ktoré prijme Parlament v súlade s riadnym legislatívnym postupom, majú formu konsolidovaného textu.
Ak sa hlasovanie Parlamentu nezakladalo na dohode s Radou, v konsolidovanom texte sa vyznačia všetky prijaté pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
5.
Po finalizácii predseda a generálny tajomník podpíšu prijaté texty a tie sa uverejnia v
Úradnom vestníku Európskej únie
.
Článok
181
Doslovný zápis
1.
Z každého rokovania sa vyhotovuje doslovný zápis vo všetkých úradných jazykoch.
2.
Rečníci sú do jedného týždňa povinní vrátiť sekretariátu opravy zápisu svojho vystúpenia.
3.
Doslovný zápis sa uverejní ako príloha
Úradného vestníka Európskej únie
.
4.
Poslanci môžu požiadať, aby boli časti doslovného zápisu preložené v krátkej lehote.
Článok
182
Audiovizuálny záznam rokovania
Hneď po skončení denného rokovania sa pripraví audiovizuálny záznam rokovania vrátane zvukových nahrávok zo všetkých tlmočníckych kabín a sprístupní sa na internete.
HLAVA
VII
VÝBORY A DELEGÁCIE
KAPITOLA
1
VÝBORY - ZLOŽENIE A PÔSOBNOSŤ
Článok
183
Zriaďovanie stálych výborov
Parlament na návrh Konferencie predsedov zriaďuje stále výbory, ktorých pôsobnosť je vymedzená v prílohe k tomuto rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu VII.
Ich členov zvolí novozvolený Parlament na svojej prvej schôdzi a potom opätovne po dva a pol roku.
Pôsobnosť stálych výborov môže byť vymedzená v inom čase než pri zriadení výboru.
Článok
184
Zriaďovanie osobitných výborov
Na návrh Konferencie predsedov môže Parlament kedykoľvek zriadiť osobitné výbory, ktorých pôsobnosť, zloženie a funkčné obdobie vymedzí súčasne s prijatím rozhodnutia o ich zriadení; ich funkčné obdobie nemôže byť dlhšie ako dvanásť mesiacov, okrem prípadu, ak Parlament ich funkčné obdobie na jeho konci predĺži.
Keďže sa pôsobnosť, zloženie a funkčné obdobie osobitných výborov vymedzujú pri ich zriadení, Parlament nemôže dodatočne rozhodnúť o zúžení alebo rozšírení ich pôsobnosti.
Článok
185
Vyšetrovacie výbory
1.
Parlament môže na žiadosť štvrtiny všetkých poslancov zriadiť vyšetrovací výbor, aby vyšetril prípady možného porušenia práva Únie alebo prípady nesprávneho úradného postupu zo strany orgánu alebo inštitúcie Európskej únie, orgánu verejnej správy členského štátu alebo osôb splnomocnených právom Únie na jeho vykonávanie.
Rozhodnutie o zriadení vyšetrovacieho výboru sa uverejní v
Úradnom
vestníku
Európskej
únie
do jedného mesiaca.
Parlament okrem toho prijme všetky potrebné opatrenia, aby s týmto rozhodnutím bola verejnosť čo najlepšie oboznámená.
2.
Spôsob práce vyšetrovacieho výboru sa riadi ustanoveniami rokovacieho poriadku, ktoré sa týkajú výborov, ak nie je ustanovené inak v tomto článku a v rozhodnutí Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 19. apríla 1995 o podrobných ustanoveniach týkajúcich sa výkonu vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu, ktoré tvorí prílohu k rokovaciemu poriadku.
Pozri prílohu IX.
3.
V žiadosti o zriadenie vyšetrovacieho výboru sa musí presne uviesť predmet vyšetrovania a zahrnúť podrobné odôvodnenie vyšetrovania.
Parlament na návrh Konferencie predsedov rozhodne o zriadení výboru, a ak sa tak rozhodne, určí zloženie výboru v súlade s článkom 186.
4.
Vyšetrovací výbor ukončí svoju činnosť predložením správy v lehote najviac dvanástich mesiacov.
Parlament môže dvakrát rozhodnúť o predĺžení tejto lehoty o tri mesiace.
Vo vyšetrovacom výbore môžu hlasovať len jeho riadni členovia alebo v ich neprítomnosti stáli náhradníci.
5.
Vyšetrovací výbor si zvolí predsedu, dvoch podpredsedov a menuje jedného alebo viacerých spravodajcov.
Výbor tiež môže poveriť zodpovednosťou, povinnosťami alebo osobitnými úlohami svojich členov, ktorí sú následne povinní podať výboru podrobnú správu o svojej činnosti.
V období medzi dvoma schôdzami vykonáva v naliehavých alebo potrebných prípadoch pôsobnosť výboru predsedníctvo výboru, s výhradou ich schválenia na nasledujúcej schôdzi.
6.
Ak sa vyšetrovací výbor domnieva, že bolo porušené niektoré z jeho práv, navrhne predsedovi Parlamentu, aby prijal potrebné opatrenia.
7.
Vyšetrovací vybor sa môže obrátiť na orgány alebo osoby uvedené v článku 3 rozhodnutia uvedeného v odseku 2, aby ich vypočul alebo získal dokumenty.
Cestovné náklady a náklady na ubytovanie členov a úradníkov orgánov a inštitúcií Únie znášajú orgány a inštitúcie Únie.
Cestovné náklady a náklady na ubytovanie iných osôb, ktoré vypovedajú pred vyšetrovacím výborom uhrádza Parlament v súlade s článkami, ktoré upravujú výsluch znalcov.
Každá osoba predvolaná svedčiť pred vyšetrovacím výborom si môže nárokovať práva, ktoré by jej prislúchali ako svedkovi pred orgánom v krajine jej pôvodu.
O týchto právach musí byť informovaná pred tým, ako podá výboru svedectvo.
Pokiaľ ide o používanie jazykov, na vyšetrovací výbor sa vzťahujú ustanovenia článku 146.
Predsedníctvo výboru však:
–
môže obmedziť tlmočenie do úradných jazykov osôb zúčastnených na rokovaniach, ak to považuje za potrebné z dôvodu ich dôvernej povahy,
–
rozhodne o preklade získaných dokumentov spôsobom, ktorý zabezpečí efektívne a rýchle rokovania výboru a zachovanie ich dôvernej alebo tajnej povahy.
8.
Predseda vyšetrovacieho výboru spolu s Predsedníctvom zabezpečí zachovanie tajnej alebo dôvernej povahy rokovaní a v tomto zmysle informuje členov výboru.
Predseda tiež výslovne poukáže na ustanovenia čl. 2 ods. 2 uvedeného rozhodnutia.
Časť A prílohy VIII sa použije rovnako.
9.
Doručené tajné alebo dôverné dokumenty sa preskúmajú s využitím technických opatrení, aby sa zabezpečilo, že k nim majú osobný prístup len členovia zodpovední za daný prípad.
Títo členovia sa v súlade s týmto článkom slávnostne zaviažu, že neumožnia žiadnej inej osobe prístup k tajným alebo dôverným informáciám, a že tieto informácie použijú výlučne na prípravu správy vyšetrovacieho výboru.
Schôdze sa konajú v miestnostiach zabezpečených proti odpočúvaniu neoprávnenými osobami.
10.
Po skončení práce predloží vyšetrovací výbor Parlamentu správu o výsledkoch svojej činnosti, ktorá v prípade splnenia podmienok podľa článku 52 obsahuje menšinové stanoviská.
Správa sa uverejní.
O správe sa na žiadosť vyšetrovacieho výboru koná v Parlamente rozprava, a to na schôdzi nasledujúcej po jej predložení.
Výbor tiež môže predložiť Parlamentu návrh odporúčania pre orgány alebo inštitúcie Európskej únie alebo členských štátov.
11.
Predseda Parlamentu poverí výbor príslušný podľa prílohy VII, aby dohliadal na prijatie opatrení vyplývajúcich z výsledkov práce vyšetrovacieho výboru a prípadne, aby podal správu.
Predseda Parlamentu podnikne všetky ďalšie kroky potrebné na uvedenie záverov vyšetrovania do praxe.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sú prípustné iba k návrhu Konferencie predsedov, ktorý sa týka zloženia vyšetrovacieho výboru (odsek 3), v súlade s čl. 186 ods. 2.
K predmetu vyšetrovania vymedzenému štvrtinou všetkých poslancov Parlamentu (odsek 3) a k lehote určenej v odseku 4 pozmeňujúce a doplňujúce návrhy nie sú prípustné.
Článok
186
Zloženie výborov
1.
Členovia výborov a vyšetrovacích výborov sú volení po predložení zoznamov kandidátov politickými skupinami a nezaradenými poslancami.
Konferencia predsedov predkladá návrhy Parlamentu.
Zloženie výborov má podľa možností zodpovedať zloženiu Parlamentu.
Ak poslanec zmení politickú skupinu, ponechá si členstvo v parlamentných výboroch až do konca svojho dva a pol ročného funkčného obdobia.
Ak by sa však zmenou politickej skupiny narušilo primerané zastúpenie politických názorov vo výbore, Konferencia predsedov v súlade s postupom podľa odseku 1, veta druhá, predloží nové návrhy na zloženie tohto výboru, pričom osobné práva poslanca zostávajú nedotknuté.
Proporcionalita rozdelenia miest vo výbore medzi politickými skupinami sa nesmie odchýliť od najbližšieho zodpovedajúceho celého čísla.
Ak sa skupina rozhodne nezaujať miesta, ktoré jej vo výbore prináležia, tieto miesta ostanú neobsadené a veľkosť výboru sa zmenší o príslušný počet.
Výmena miest medzi politickými skupinami nie je povolená.
2.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhom Konferencie predsedov sú prípustné, iba ak ich predložilo najmenej štyridsať poslancov.
O týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch Parlament hlasuje v tajnom hlasovaní.
3.
Zvolení poslanci sú uvedení v návrhoch Konferencie predsedov, prípadne v návrhoch podľa odseku 2.
4.
Ak politická skupina nepredloží zoznam kandidátov na členov vyšetrovacieho výboru podľa odseku 1 v lehote určenej Konferenciou predsedov, predloží Konferencia predsedov Parlamentu len tie návrhy, ktoré jej boli oznámené v stanovenej lehote.
5.
Konferencia predsedov môže prechodne rozhodnúť o obsadení prázdneho miesta vo výbore so súhlasom osôb, ktoré majú byť vymenované a s prihliadnutím na ustanovenie odseku 1.
6.
Každá takáto zmena sa predloží Parlamentu na schválenie na nasledujúcom rokovaní.
Článok
187
Náhradníci
1.
Politické skupiny a nezaradení poslanci môžu pre každý výbor vymenovať stálych náhradníkov v rovnakom počte ako je počet riadnych členov za ich skupinu.
O vymenovaní stálych náhradníkov informujú predsedu.
Stáli náhradníci sú oprávnení zúčastňovať sa na schôdzach výboru a vystupovať na nich a v prípade neúčasti riadneho člena hlasovať.
2.
V prípade neprítomnosti riadneho člena a ak neboli vymenovaní stáli náhradníci, alebo sú neprítomní, môže sa riadny člen nechať zastúpiť na schôdzach výboru iným členom svojej politickej skupiny; náhradník je oprávnený hlasovať.
Meno náhradníka sa oznámi predsedovi výboru pred začiatkom hlasovania.
Odsek 2 sa primerane vzťahuje aj na nezaradených poslancov.
Oznámenie podľa poslednej vety odseku 2 sa musí urobiť pred skončením rozpravy alebo pred začiatkom hlasovania o bode alebo bodoch, pri ktorých sa poslanec nechal zastúpiť.
V tomto článku sú obsiahnuté a jasne vymedzené dve základné myšlienky:
- politická skupina nemôže mať vo výbore väčší počet stálych náhradníkov ako riadnych členov;
- iba politické skupiny sú oprávnené vymenovať stálych náhradníkov, pod jedinou podmienkou, že o tom informujú predsedu.
Z toho vyplýva, že:
- postavenie stáleho náhradníka závisí výlučne od členstva v príslušnej politickej skupine
- ak sa zmení počet riadnych členov politickej skupiny vo výbore, zmení sa podľa toho tiež najväčší možný počet stálych náhradníkov, ktorý táto skupina môže vymenovať do výboru;
- ak poslanec zmení politickú skupinu, nemôže si ponechať postavenie stáleho náhradníka, ktorý mal ako člen pôvodnej skupiny;
- člen výboru nemôže byť za žiadnych okolností náhradníkom kolegu, ktorý patrí do inej politickej skupiny.
Článok
188
Pôsobnosť výborov
1.
Stále výbory prerokúvajú veci, ktoré im pridelí Parlament alebo počas prerušenia zasadania predseda v mene Konferencie predsedov.
Povinnosti osobitných výborov a vyšetrovacích výborov sú vymedzené pri ich zriadení; tieto výbory nemôžu poskytovať stanoviská iným výborom.
(Pozri výklad k článku 184.)
2.
Ak stály výbor vyhlási, že vec nepatrí do jeho pôsobnosti, alebo ak vznikne kompetenčný spor medzi dvomi alebo viacerými stálymi výbormi, spor sa predloží Konferencii predsedov do štyroch pracovných týždňov od oznámenia o pridelení veci výboru v pléne.
Konferencia predsedov rozhodne do šiestich týždňov na základe odporúčania Konferencie predsedov výborov alebo, pokiaľ takéto odporúčanie nebolo vydané, na základe odporúčania predsedu Konferencie predsedov výborov.
Ak Konferencia predsedov neprijme rozhodnutie v tejto lehote, odporúčanie sa považuje za schválené.
Predsedovia výborov môžu s predsedami iných výborov uzavrieť dohody týkajúce sa pridelenia bodu určitému výboru, ktoré v prípade potreby podliehajú schváleniu postupom pridružených výborov podľa článku 50.
3.
Ak vec patrí do pôsobnosti dvoch alebo viacerých stálych výborov, jeden z nich sa určí ako gestorský výbor a ostatné budú požiadané o stanovisko.
Vec sa však nepridelí súčasne viac ako trom výborom, s výnimkou prípadu, keď sa zo závažných dôvodov rozhodne o nepoužití tohto článku za podmienok v odseku 1.
4.
Dva alebo viac výborov alebo podvýborov môže spoločne posúdiť vec, ktorá patrí do ich pôsobnosti, ale nemôžu prijať rozhodnutie.
5.
Každý výbor môže so súhlasom Predsedníctva Parlamentu poveriť jedného alebo viacerých svojich členov úlohou vypracovať štúdiu alebo podniknúť služobnú cestu za účelom zistenia potrebných skutočností.
Článok
189
Výbor s pôsobnosťou pre preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca
Spomedzi výborov zriadených v súlade s ustanoveniami tohto rokovacieho poriadku je v pôsobnosti jedného výboru preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca a príprava rozhodnutí o námietkach týkajúcich sa platnosti volieb.
Článok
190
Podvýbory
1.
Na základe predchádzajúceho súhlasu Konferencie predsedov, stály alebo osobitný výbor môže v záujme svojej činnosti zriadiť jeden alebo viac podvýborov a zároveň určiť ich zloženie v súlade s článkom 186 a vymedziť ich pôsobnosť.
Podvýbory podávajú správy výboru, ktorý ich zriadil.
2.
Na podvýbory sa vzťahujú rovnaké postupy ako na výbory.
3.
Náhradníci sa môžu zúčastňovať schôdzí podvýborov za rovnakých podmienok ako schôdzí výborov.
4.
Použitie týchto ustanovení musí zabezpečovať vzájomnú prepojenosť podvýboru a výboru.
Z tohto dôvodu sú všetci riadni členovia podvýboru vybraní spomedzi členov výboru, v rámci ktorého je zriadený.
Článok
191
Predsedníctvo výboru
1.
Výbor na svojej prvej schôdzi po voľbách členov výboru podľa článku 186 zvolí predsedníctvo zložené z predsedu a podpredsedov, ktorí sa volia v samostatných hlasovaniach.
Počet podpredsedov, ktorí sa majú zvoliť, určí Parlament na návrh Konferencie predsedov.
Toto ustanovenie nebráni predsedovi výboru, aby umožnil predsedom podvýborov zúčastňovať sa na práci predsedníctva ani aby im umožnil predsedať rozpravám o otázkach, ktorými sa dané podvýbory osobitne zaoberajú; toto je umožnené, ak je tento postup predložený celému predsedníctvu na prerokovanie a predsedníctvo s ním vysloví súhlas.
2.
Ak sa počet kandidátov zhoduje s počtom miest, ktoré sa majú obsadiť, môže sa voľba uskutočniť aklamáciou.
V opačnom prípade, alebo ak o to požiada najmenej šestina členov výboru, sa voľby uskutočnia tajným hlasovaním.
Ak je iba jeden kandidát, je na zvolenie potrebná absolútna väčšina odovzdaných hlasov, do ktorých sa počítajú hlasy odovzdané za a proti.
Ak je v prvom kole hlasovania viac kandidátov, je zvolený kandidát, ktorý získa absolútnu väčšinu odovzdaných hlasov, ako je vymedzená v predchádzajúcom pododseku.
V druhom kole hlasovania je zvolený kandidát, ktorý získa najviac hlasov.
V prípade rovnosti hlasov je zvolený najstarší kandidát.
Ak je potrebné uskutočniť druhé kolo hlasovania, môžu byť navrhnutí noví kandidáti.
Článok
192
Koordinátori výborov a tieňoví spravodajcovia
1.
Politické skupiny môžu určiť jedného zo svojich členov za koordinátora.
2.
Koordinátori výborov sú v prípade potreby zvolaní predsedom výboru na účel prípravy rozhodnutí, ktoré prijíma výbor, najmä procedurálnych rozhodnutí a rozhodnutí o menovaní spravodajcov.
Výbor môže preniesť na koordinátorov právomoc prijímať určité rozhodnutia s výnimkou rozhodnutí týkajúcich sa prijímania správ, stanovísk a pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Na schôdze koordinátorov výborov môžu byť prizvaní podpredsedovia, ktorí majú poradnú úlohu.
Koordinátori vynaložia úsilie o dosiahnutie zhody.
Ak sa zhoda nedosiahne, môžu konať iba ak dosiahnu väčšinu, ktorá so zreteľom na príslušné zastúpenie jednotlivých skupín jednoznačne zastupuje veľkú väčšinu vo výbore.
3.
Koordinátori výborov sú zvolaní predsedom výboru na účel prípravy organizácie vypočutí vymenovaných členov Komisie.
Po týchto vypočutiach sa koordinátori stretnú, aby vyhodnotili kandidátov v súlade s postupom stanoveným v prílohe XVII.
4.
Politické skupiny môžu určiť pre každú správu tieňového spravodajcu, ktorý sleduje vývoj pri vypracúvaní správy a snaží sa nájsť kompromisy vo výbore v mene skupiny.
Ich mená sa oznámia predsedovi.
Na návrh koordinátorov môže výbor rozhodnúť najmä o tom, že tieňoví spravodajcovia sa zapoja do úsilia o dohodu s Radou v riadnom legislatívnom postupe.
Poslanci, ktorí nie sú členmi politických skupín, v zmysle článku 30 netvoria politickú skupinu, a teda nemôžu vymenovať koordinátorov, ktorí jediní majú právo zúčastňovať sa na schôdzach koordinátorov.
Schôdze koordinátorov majú za úlohu pripravovať rozhodnutia výboru a nemôžu nahrádzať schôdze výboru, ak na ne nie je výslovne prenesená právomoc.
Z toho dôvodu môžu schôdze koordinátorov prijímať rozhodnutia len za predpokladu prenesenia právomoci ex ante.
Ak právomoc prenesená nie je, koordinátori môžu prijímať iba odporúčania, ktoré musia byť následne formálne schválené výborom.
Právo poslancov, ktorí nie sú členmi politických skupín, na prístup k informáciám musí byť v každom prípade zachované v súlade so zásadou zákazu diskriminácie, a to poskytovaním informácií a prítomnosťou člena sekretariátu týchto poslancov na schôdzach koordinátorov.
KAPITOLA
2
VÝBORY - PRIEBEH ROKOVANÍ
Článok
193
Schôdze výborov
1.
Výbor sa schádza po zvolaní predsedom výboru alebo na žiadosť predsedu Parlamentu.
2.
Komisia a Rada sa môžu zúčastniť na schôdzach výboru, ak ich v mene výboru pozve jeho predseda.
Na základe osobitného rozhodnutia výboru môžu byť iné osoby pozvané, aby sa zúčastnili na schôdzi výboru a vystúpili na nej.
Podobne je v právomoci každého výboru rozhodnúť o povolení účasti na schôdzi asistentovi poslanca.
Gestorský výbor môže so súhlasom Predsedníctva zorganizovať vypočutie znalcov, ak to považuje za nevyhnutné pre úspešný priebeh svojej činnosti v konkrétnej veci.
Ak si to výbory požiadané o stanovisko želajú, môžu sa zúčastniť vypočutia.
Ustanovenia tohto odseku sa vykladajú v súlade s bodom 50 Rámcovej dohody o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou.
Pozri prílohu XIV.
3.
Bez toho, aby bol dotknutý čl. 49 ods. 6, a ak výbor nerozhodne inak, môžu sa poslanci zúčastňovať na schôdzach výborov, ktorých nie sú členmi, ale nemôžu sa zúčastniť na ich rokovaniach.
Týmto poslancom však výbor môže umožniť, aby sa zúčastnili na rokovaniach v poradnej funkcii.
Článok
194
Zápisnice zo schôdzí výborov
Zápisnica z každej schôdze výboru sa doručí všetkým jeho členom a predloží sa výboru na schválenie.
Článok
195
Hlasovanie vo výbore
1.
Každý poslanec môže podať pozmeňujúci a doplňujúci návrh na posúdenie vo výbore.
2.
Výbor je schopný uznášať sa, ak je prítomná štvrtina jeho členov.
Na žiadosť šestiny členov výboru pred začiatkom hlasovania je však hlasovanie platné iba vtedy, ak sa ho zúčastní väčšina všetkých členov výboru.
3.
Vo výbore sa hlasuje zdvihnutím ruky, ak štvrtina členov výboru nepožiada o hlasovanie podľa mien.
V takomto prípade sa hlasovanie uskutoční v súlade s čl. 167 ods. 2.
4.
Predseda výboru sa môže zúčastniť na diskusiách a hlasovať, nemá však rozhodujúci hlas.
5.
Na základe predložených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov môže výbor namiesto hlasovania požiadať spravodajcu o predloženie nového návrhu, ktorý prihliadne na čo možno najviac pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Na podávanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k tomuto návrhu sa určí nová lehota.
Článok
196
Ustanovenia o rokovaní v pléne, ktoré sa vzťahujú na výbory
Na schôdze výborov sa primerane vzťahujú čl. 12, 13, 14, 17, 18, 36 až 44, 148, 149 ods. 2 a 10, 152, 154, 156 až 159, 161, 163 ods. 1, 164, 165, 168, 169, 171 až 174, 177 a 178.
Článok
197
Hodina otázok vo výbore
Hodina otázok sa môže konať vo výbore, ak tak výbor rozhodne.
Každý výbor si stanovuje vlastné pravidlá pre priebeh hodiny otázok.
KAPITOLA
3
MEDZIPARLAMENTNÉ DELEGÁCIE
Článok
198
Zriaďovanie medziparlamentných delegácií a ich pôsobnosť
1.
Na návrh Konferencie predsedov Parlament zriaďuje stále medziparlamentné delegácie a so zreteľom na ich úlohy rozhoduje o ich forme a počte členov.
Ich členovia sú zvolení na prvej alebo druhej schôdzi novozvoleného Parlamentu na celé volebné obdobie Parlamentu.
2.
Členovia delegácií sa volia po tom, ako politická skupina a nezaradení poslanci predložili návrhy kandidátov Konferencii predsedov.
Konferencia predsedov predloží Parlamentu návrhy tak, aby sa zabezpečilo rovnomerné zastúpenie členských štátov a politických názorov.
Čl.
186 ods. 2, 3, 5 a 6 sa použijú rovnako.
3.
Predsedníctvo delegácií sa volí v súlade s postupom, ktorý je stanovený pre stále výbory v článku 191.
4.
Parlament vymedzí všeobecnú pôsobnosť jednotlivých delegácií.
Kedykoľvek môže rozhodnúť, že túto pôsobnosť rozšíri alebo zúži.
5.
Vykonávacie ustanovenia, ktoré majú umožniť činnosť delegácií, prijme Konferencia predsedov na návrh Konferencie predsedov delegácií.
6.
Predseda delegácie predloží výboru, v ktorého pôsobnosti sú zahraničné veci a bezpečnosť, správu o činnosti delegácie.
7.
Vedúcemu delegácie sa poskytne možnosť vystúpiť pred výborom, pokiaľ je na programe bod, ktorý sa týka oblasti zodpovednosti delegácie.
To isté sa uplatňuje na schôdzach delegácie na predsedu alebo spravodajcu tohto výboru.
Článok
199
Spolupráca s Parlamentným zhromaždením Rady Európy
1.
Orgány Parlamentu, najmä výbory, spolupracujú s orgánmi Parlamentného zhromaždenia Rady Európy v oblastiach spoločného záujmu s prvoradým cieľom zdokonaliť efektívnosť svojej práce a zamedziť duplicite.
2.
Konferencia predsedov po dohode s príslušnými orgánmi Parlamentného zhromaždenia Rady Európy rozhodne o opatreniach na vykonanie týchto ustanovení.
Článok
200
Spoločné parlamentné výbory
1.
Európsky parlament môže vytvárať spoločné parlamentné výbory s parlamentmi štátov, ktoré sú pridružené k Únii alebo štátov, s ktorými sa začali prístupové rokovania.
Spoločné parlamentné výbory môžu zúčastneným parlamentom dávať odporúčania.
V prípade Európskeho parlamentu sa tieto odporúčania pridelia gestorskému výboru, ktorý predloží návrhy na ďalší postup.
2.
Všeobecnú pôsobnosť jednotlivých spoločných parlamentných výborov vymedzí Európsky parlament a dohody s tretími krajinami.
3.
Spoločné parlamentné výbory sa riadia postupmi ustanovenými v príslušných dohodách.
Takéto postupy vychádzajú z princípu rovnosti medzi delegáciou Európskeho parlamentu a delegáciou druhého parlamentu.
4.
Spoločné parlamentné výbory si vypracujú vlastné rokovacie poriadky a predložia ich na schválenie predsedníctvu Európskeho parlamentu a predsedníctvu príslušného parlamentu.
5.
Voľba členov delegácií Európskeho parlamentu v spoločných parlamentných výboroch a voľba predsedníctiev týchto delegácií sa uskutočnia v súlade s postupom ustanoveným pre medziparlamentné delegácie.
HLAVA
VIII
PETÍCIE
Článok
201
Petičné právo
1.
Každý občan Európskej únie a každá fyzická alebo právnická osoba s bydliskom alebo sídlom v členskom štáte má právo podať, jednotlivo alebo spoločne s inými občanmi alebo osobami, Parlamentu petíciu vo veci, ktorá patrí do pôsobnosti Európskej únie, a ktorá sa ho priamo týka.
2.
Petície určené Parlamentu musia obsahovať meno, štátnu príslušnosť a adresu trvalého bydliska každého predkladateľa petície.
3.
Ak petíciu podpísalo niekoľko fyzických alebo právnických osôb, signatári určia zástupcu a náhradníkov, ktorí sa na účely tejto hlavy považujú za predkladateľov petície.
Ak nebol určený nikto, za predkladateľa petície sa považuje prvý signatár alebo iná vhodná osoba.
4.
Každý predkladateľ petície môže kedykoľvek odstúpiť od podpory petície.
Ak od podpory petície odstúpia všetci jej predkladatelia, petícia sa stáva neplatnou.
5.
Petície musia byť napísané v úradnom jazyku Európskej únie.
Petície napísané v inom jazyku sa vezmú do úvahy iba v prípade, ak k nim predkladateľ petície priloží preklad v úradnom jazyku.
Korešpondencia Parlamentu s predkladateľom petície sa uskutočňuje v úradnom jazyku, v ktorom bol napísaný preklad petície.
Predsedníctvo môže rozhodnúť o tom, že petície a korešpondencia s predkladateľmi petícií môžu byť napísané v iných jazykoch používaných v členskom štáte.
6.
Petície sa zapisujú do registra v poradí, v akom boli doručené, ak spĺňajú podmienky uvedené v odseku 2; ostatné petície sa archivujú a predkladateľ petície sa oboznámi s dôvodmi.
7.
Petície zapísané do registra predseda pridelí príslušnému výboru, ktorý najprv určí prípustnosť petície podľa článku 227 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Ak príslušný výbor nedosiahne dohodu o prípustnosti petície, petícia sa vyhlási za prípustnú na základe žiadosti aspoň jednej štvrtiny členov výboru.
8.
Petície, ktoré výbor vyhlási za neprípustné, sa archivujú; predkladateľ petície je oboznámený s týmto rozhodnutím a jeho dôvodmi.
Podľa potreby možno odporučiť iné prostriedky nápravy.
9.
Petícia sa po zaregistrovaní stáva podľa všeobecného pravidla verejným dokumentom a Parlament môže z dôvodu transparentnosti zverejniť meno predkladateľa petície a jej obsah.
10.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 9, môže predkladateľ petície v záujme ochrany svojho súkromia žiadať, aby sa jeho meno nezverejnilo, a Parlament musí takúto požiadavku rešpektovať.
Ak sťažnosť predkladateľa petície nemožno preskúmať z dôvodu zachovania anonymity, treba s ním prekonzultovať ďalšie kroky.
11.
Predkladateľ petície môže požiadať, aby sa s jeho petíciou zaobchádzalo ako s dôvernou, a v takom prípade Parlament prijme vhodné opatrenia, aby sa obsah petície nezverejnil.
Predkladateľ petície bude informovaný o presných podmienkach, za akých sa toto ustanovenie použije.
12.
Ak to výbor považuje za vhodné, môže vec postúpiť ombudsmanovi.
13.
Petície podané Parlamentu fyzickou alebo právnickou osobou, ktorá nie je občanom Európskej únie, ani nemá v členskom štáte bydlisko alebo sídlo, sa zaregistrujú a archivujú osobitne.
Predseda raz do mesiaca vypracuje správu o petíciách doručených v priebehu predchádzajúceho mesiaca spolu s uvedením predmetu petícií, a zašle ju výboru, v ktorého pôsobnosti je posúdenie petícií.
Výbor si môže vyžiadať petície, ktoré chce preskúmať.
Článok
202
Preskúmanie petícií
1.
Prípustné petície posúdi gestorský výbor v rámci svojej bežnej činnosti, a to buď v rozprave na pravidelnej schôdzi alebo písomným postupom.
Predkladateľov petície možno pozvať na schôdzu výboru, keď sa má viesť rozprava o ich petícii, alebo sami môžu požiadať o účasť na nej.
Právo hovoriť udelí predkladateľom petície predseda výboru podľa vlastného uváženia.
2.
Výbor môže v súvislosti s prípustnou petíciou vypracovať iniciatívnu správu v súlade s článkom 48 ods. 1 alebo predložiť Parlamentu stručný návrh uznesenia, ak Konferencia predsedov nemá námietky.
Taký návrh uznesenia sa zaradí do programu plenárnej schôdze, ktorá sa uskutoční najneskôr do ôsmich týždňov po jeho schválení vo výbore.
Návrh je predmetom jedného hlasovania a nekoná sa o ňom ani rozprava, ak Konferencia predsedov nerozhodne výnimočne použiť článok 139.
Výbor môže požiadať o stanoviská iných výborov, ktoré majú pôsobnosť pre danú oblasť podľa článku 49 a prílohy VII.
3.
Ak sa správa zaoberá najmä uplatňovaním alebo výkladom právnych predpisov Únie alebo navrhovanými zmenami platných právnych predpisov, v súlade s článkom 49 ods. 1 a prvou a druhou zarážkou článku 50 sa pridruží gestorský výbor zodpovedný za príslušnú oblasť.
Gestorský výbor bez hlasovania prijme návrhy týkajúce sa častí návrhov uznesení prijaté gestorským výborom zodpovedným za príslušnú oblasť, ktoré sa týkajú uplatňovania alebo výkladu právnych predpisov Únie alebo zmien platných právnych predpisov.
Ak gestorský výbor tieto návrhy neprijme, pridružený výbor ich môže predložiť priamo plénu.
4.
Vytvorí sa elektronický register, prostredníctvom ktorého môžu občania vyjadriť svoju podporu predkladateľovi petície pripojením svojho elektronického podpisu k petíciám, ktoré boli uznané za prípustné a boli zapísané do registra, alebo môžu od podpory odstúpiť.
5.
Pri preskúmavaní petície, zisťovaní skutočností alebo hľadaní riešenia môže výbor zorganizovať prieskumné návštevy členského štátu alebo regiónu, ktorého sa petícia týka.
Správy o návštevách pripravia ich účastníci.
Po ich schválení vo výbore sa správy predložia predsedovi Parlamentu.
6.
Výbor môže požiadať Komisiu, aby mu pomáhala, najmä tým, že ho informuje, ako sa uplatňujú alebo dodržiavajú právne predpisy Únie, ako aj tým, že mu poskytne všetky informácie a dokumenty týkajúce sa petície.
Zástupcovia Komisie sú pozvaní na schôdze výboru.
7.
Výbor môže požiadať predsedu Parlamentu, aby postúpil jeho stanovisko alebo odporúčanie Komisii, Rade alebo príslušnému orgánu členského štátu, aby prijali opatrenia, alebo sa vyjadrili.
8.
Výbor každých šesť mesiacov informuje Parlament o výsledkoch svojich rokovaní.
Výbor informuje Parlament najmä o opatreniach, ktoré Rada alebo Komisia prijala k petíciám, ktoré im postúpil Parlament.
9.
Predkladateľ petície je informovaný o rozhodnutí, ktoré výbor prijal, ako aj o dôvodoch jeho prijatia.
Keď sa posudzovanie prípustnej petície skončí, vyhlási sa za uzavreté a informuje sa o tom predkladateľ petície.
Článok
203
Oznámenie o petíciách
1.
Petície zapísané v registri podľa čl. 201 ods. 6 spolu s hlavných rozhodnutiami o postupoch týkajúcich sa jednotlivých petícií sa oznámia v pléne.
Takéto oznámenia sa zaznamenajú v zápisnici z rokovania.
2.
Názov a zhrnutie textov petícií zapísaných v registri spolu s textom stanovísk a najdôležitejších rozhodnutí predložených v súvislosti s preskúmaním petícií, sa sprístupní verejnosti v databáze, ak s tým podávateľ petície súhlasí.
Petície dôvernej povahy sa uchovávajú v archívoch Parlamentu, kde sú prístupné poslancom k nahliadnutiu.
Článok
203 a
Iniciatíva občanov
Keď je Parlament informovaný o tom, že Komisia bola vyzvaná, aby predložila návrh právneho aktu podľa článku 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ, Výbor pre petície overí, či to ovplyvní jeho činnosť, a v prípade potreby o tom informuje tých predkladateľov petícií, ktorí predložili petície týkajúce sa súvisiacich záležitostí.
HLAVA
IX
OMBUDSMAN
Článok
204
Voľba ombudsmana
1.
Na začiatku každého volebného obdobia Parlamentu, predseda Parlamentu, bezprostredne po svojom zvolení alebo v prípadoch podľa odseku 8, požiada o navrhnutie kandidátov na funkciu ombudsmana v lehote, ktorú určí.
Oznam o predkladaní návrhov kandidátov sa uverejní v
Úradnom vestníku Európskej únie
.
2.
Navrhovaní kandidáti musia mať podporu aspoň štyridsiatich poslancov najmenej z dvoch členských štátov.
Každý poslanec môže podporiť iba jedného kandidáta.
Návrhy kandidátov musia obsahovať všetky potrebné dokumenty, ktoré preukazujú, že kandidát spĺňa podmienky vyžadované v nariadeniach o ombudsmanovi.
3.
Návrhy kandidátov sa doručia príslušnému výboru, ktorý môže požiadať o vypočutie kandidátov.
Vypočutia kandidátov sú prístupné všetkým poslancom.
4.
Zoznam prípustných kandidátov v abecednom poradí sa predloží na hlasovanie Parlamentu.
5.
Hlasuje sa v tajnom hlasovaní a rozhoduje väčšina odovzdaných hlasov.
Ak v prvých dvoch kolách hlasovania nie je zvolený žiaden kandidát, môžu ďalej kandidovať iba tí dvaja kandidáti, ktorí získali najväčší počet hlasov v druhom kole.
V prípade rovnosti hlasov má prednosť starší kandidát.
6.
Pred začiatkom hlasovania sa predseda presvedčí, či je prítomná najmenej polovica všetkých poslancov Parlamentu.
7.
Zvolená osoba sa hneď vyzve, aby zložila prísahu pred Súdnym dvorom.
8.
Ombudsman vykonáva svoju funkciu až do jej prevzatia svojim nástupcom, okrem prípadov úmrtia alebo odvolania z funkcie.
Článok
205
Činnosť ombudsmana
1.
Rozhodnutie o predpisoch a všeobecných podmienkach upravujúcich výkon funkcie ombudsmana a vykonávacie ustanovenia k tomuto rozhodnutiu sa po ich prijatí ombudsmanom uvedú v prílohe tohto rokovacieho poriadku pre informáciu.
Pozri prílohu XI.
2.
Ombudsman v súlade s čl. 3 ods. 6 a 7 uvedeného rozhodnutia informuje Parlament o prípadoch nesprávneho úradného postupu, o ktorom môže príslušný výbor vypracovať správu.
Ombudsman tiež v súlade s čl. 3 ods. 8 rozhodnutia predloží Parlamentu na konci každého zasadania správu o výsledkoch svojich vyšetrovaní.
Príslušný výbor k nej vypracuje správu, ktorú predloží Parlamentu na rozpravu.
3.
Ombudsman tiež môže informovať príslušný výbor na základe žiadosti tohto výboru, alebo môže byť vypočutý na základe vlastného podnetu.
Článok
206
Odvolanie ombudsmana z funkcie
1.
Desatina všetkých poslancov Parlamentu môže požiadať o odvolanie ombudsmana, ak už nespĺňa podmienky požadované pre výkon funkcie, alebo ak závažne porušil svoje právomoci.
2.
Žiadosť sa doručí ombudsmanovi a príslušnému výboru, ktorý, ak rozhodne väčšinou hlasov svojich členov, že dôvody pre odvolanie z funkcie sú dostatočne podložené, predloží správu Parlamentu.
Ak o to ombudsman požiada, je vypočutý pred hlasovaním o správe.
Po rozprave Parlament prijme rozhodnutie v tajnom hlasovaní.
3.
Pred začiatkom hlasovania sa predseda presvedčí, či je prítomná najmenej polovica všetkých poslancov Parlamentu.
4.
Ak hlasovanie rozhodlo o odvolaní ombudsmana, ale ombudsman zo svojej funkcie neodstúpil, predseda Parlamentu najneskôr do schôdze nasledujúcej po schôdzi, na ktorej sa hlasovalo, požiada Súdny dvor, aby ombudsmana bezodkladne odvolal.
Odstúpením ombudsmana sa celé konanie skončí.
HLAVA
X
SEKRETARIÁT PARLAMENTU
Článok
207
Sekretariát
1.
Parlamentu pomáha generálny tajomník vymenovaný Predsedníctvom.
Generálny tajomník skladá pred Predsedníctvom slávnostný sľub, v ktorom sa zaväzuje, že svoje povinnosti bude vykonávať svedomite a nestranne.
2.
Generálny tajomník riadi sekretariát, o ktorého zložení a organizácii rozhoduje predsedníctvo.
3.
Predsedníctvo rozhoduje o organizačnej štruktúre sekretariátu a prijíma predpisy týkajúce sa administratívnych a finančných záležitostí úradníkov a iných zamestnancov.
Predsedníctvo tiež rozhodne, na ktoré kategórie úradníkov a iných zamestnancov sa úplne alebo čiastočne vzťahujú články 11 až 13 Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie.
Predseda Parlamentu o týchto skutočnostiach informuje príslušné orgány Európskej únie.
HLAVA
XI
PRÁVOMOCI SÚVISIACE S POLITICKÝMI STRANAMI NA EURÓPSKEJ ÚROVNI
Článok
208
Právomoc predsedu
Predseda zastupuje Parlament vo vzťahu k politickým stranám na európskej úrovni v súlade s čl. 20 ods. 4.
Článok
209
Právomoc Predsedníctva
1.
Predsedníctvo rozhoduje o žiadostiach o financovanie predložených politickými stranami na európskej úrovni a o rozdelení rozpočtových prostriedkov medzi politické strany.
Predsedníctvo zostaví zoznam politických strán - príjemcov a pridelených čiastok.
2.
Predsedníctvo rozhoduje o pozastavení alebo znížení financovania a vrátení čiastok, ktoré boli nesprávne vyplatené.
3.
Na konci rozpočtového roka Predsedníctvo schváli záverečnú správu o činnosti politickej strany-príjemcu, a záverečnú finančnú správu.
4.
Za podmienok stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 môže Predsedníctvo poskytnúť technickú pomoc politickým stranám na európskej úrovni podľa ich návrhov.
Predsedníctvo môže delegovať niektoré druhy rozhodnutí o poskytnutí technickej pomoci na generálneho tajomníka.
5.
Vo všetkých prípadoch podľa predchádzajúcich odsekov Predsedníctvo koná na návrh generálneho tajomníka.
S výnimkou prípadov uvedených v odsekoch 1 a 4 Predsedníctvo pred rozhodnutím vypočuje zástupcov dotknutej politickej strany.
Predsedníctvo sa môže kedykoľvek poradiť s Konferenciou predsedov.
6.
Ak Parlament po preskúmaní zistí, že politická strana na európskej úrovni už viac nerešpektuje zásady slobody, demokracie, ochrany ľudských práv a základných slobôd a princípy právneho štátu, Predsedníctvo rozhodne o vylúčení politickej strany z financovania.
Článok
210
Právomoc gestorského výboru a pléna
1.
Na žiadosť jednej štvrtiny poslancov, ktorí zastupujú aspoň tri politické skupiny, predseda po výmene názorov s Konferenciou predsedov vyzve gestorský výbor, aby preveril, či politická strana na európskej úrovni naďalej rešpektuje (najmä vo svojom programe a činnosti) zásady, na ktorých je založená Európska únia, predovšetkým ochranu ľudských práv a základných slobôd a princípy právneho štátu.
2.
Pred predložením návrhu rozhodnutia Parlamentu gestorský výbor vypočuje zástupcov dotknutej politickej strany na európskej úrovni a požiada o stanovisko výboru nezávislých odborníkov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o predpisoch, ktoré upravujú politické strany na európskej úrovni a o pravidlách ich financovania, ktoré prerokuje.
3.
Parlament hlasuje (väčšinou odovzdaných hlasov) o návrhu rozhodnutia, ktorým sa potvrdzuje, že dotknutá politická strana rešpektuje alebo nerešpektuje zásady uvedené v odseku 1.
K rozhodnutiu nie sú prípustné žiadne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
V obidvoch prípadoch ak návrh rozhodnutia nezíska väčšinu, za prijaté sa považuje opačné rozhodnutie.
4.
Rozhodnutie Parlamentu má spätný účinok odo dňa, kedy bola predložená žiadosť podľa odseku 1.
5.
Predseda zastupuje Parlament vo výbore nezávislých odborníkov.
6.
Gestorský výbor vypracuje správu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 o jeho aplikácii a financovaných činnostiach a predloží ju v pléne.
HLAVA
XII
UPLATŇOVANIE ROKOVACIEHO PORIADKU A POSTUP PRI JEHO NOVELIZÁCII
Článok
211
Uplatňovanie rokovacieho poriadku
1.
Ak vzniknú pochybnosti o uplatňovaní alebo výklade tohto rokovacieho poriadku, predseda môže prideliť vec na preskúmanie gestorskému výboru.
Predsedovia výborov tak môžu urobiť v prípade, že takéto pochybnosti vzniknú počas práce výboru a súvisia s ňou.
2.
Výbor rozhodne, či je potrebné vypracovať k rokovaciemu poriadku pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy.
V takom prípade postupuje podľa článku 212.
3.
Ak výbor rozhodne, že postačuje výklad platných článkov, predloží svoj výklad predsedovi, ktorý o tom informuje Parlament na nasledujúcej schôdzi.
4.
Ak politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov spochybní výklad výboru, vec sa predloží na hlasovanie v Parlamente.
Text sa prijme väčšinou odovzdaných hlasov, ak je prítomná aspoň tretina všetkých poslancov Parlamentu.
V prípade zamietnutia sa vec vráti späť výboru.
5.
Výklad, ktorý nebol spochybnený a výklad prijatý Parlamentom sa dopíše kurzívou ako vysvetlivky k príslušnému článku alebo článkom rokovacieho poriadku.
6.
Výklad sa použije ako precedens pri budúcom uplatňovaní a výklade príslušných článkov.
7.
Rokovací poriadok a jeho výklad pravidelne reviduje príslušný výbor.
8.
V prípadoch, keď rokovací poriadok udeľuje práva určitému počtu poslancov, sa vždy pri zvýšení celkového počtu poslancov Parlamentu, a to najmä v dôsledku rozšírenia Európskej únie, tento počet automaticky upraví smerom k najbližšiemu celému číslu, ktoré predstavuje rovnaké percento poslancov Parlamentu.
Článok
212
Zmeny rokovacieho poriadku
1.
Každý poslanec môže predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k rokovaciemu poriadku a jeho prílohám.
V prípade potreby ich doplní stručným odôvodnením.
Tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sa preložia, vytlačia, doručia a pridelia príslušnému výboru, ktorý ich preskúma a rozhodne o tom, či ich predloží v pléne.
Na účely použitia článkov 156, 157 a 161 pri posudzovaní navrhnutých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov v pléne, sa pôvodným textom alebo návrhom legislatívneho aktu v týchto článkoch rozumejú ustanovenia platné v tom čase.
2.
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k rokovaciemu poriadku sú prijaté, iba ak získali väčšinu hlasov všetkých poslancov.
3.
Pokiaľ nie je počas hlasovania rozhodnuté inak, zmeny rokovacieho poriadku a jeho príloh nadobúdajú účinnosť v prvý deň schôdze nasledujúcej po ich prijatí.
HLAVA
XIII
RÔZNE
Článok
213
Symboly Únie
1.
Parlament uznáva a prijíma tieto symboly Únie:
-
vlajku, ktorá znázorňuje kruh dvanástich zlatých hviezd na modrom pozadí;
-
hymnu, ktorá vychádza z Ódy na radosť z Deviatej symfónie Ludwiga van Beethovena;
-
heslo „Zjednotení v rozmanitosti“.
2.
Parlament oslavuje Deň Európy 9. mája.
3.
Vlajka je vyvesená vo všetkých priestoroch Parlamentu a pri oficiálnych príležitostiach.
Vlajka sa používa vo všetkých zasadacích miestnostiach Parlamentu.
4.
Hymna sa hrá pri otvorení každej ustanovujúcej schôdze alebo pri iných slávnostných schôdzach, najmä na privítanie hláv štátov alebo predsedov vlád alebo na privítanie nových členov po rozšírení.
5.
Heslo sa uvádza na úradných dokumentoch Parlamentu.
6.
Predsedníctvo preskúma ďalšie využívanie symbolov v Parlamente.
Predsedníctvo prijme podrobné ustanovenia na vykonávanie tohto článku.
Článok
214
Neukončené záležitosti
Na konci poslednej schôdze pred voľbami prepadajú všetky neukončené záležitosti Parlamentu, s výnimkou prípadov podľa druhého odseku tohto článku.
Na začiatku každého volebného obdobia Parlamentu rozhodne Konferencia predsedov o odôvodnených žiadostiach parlamentných výborov a iných orgánov, ktoré požadujú opätovné otvorenie neukončených záležitostí alebo pokračovanie v ich posudzovaní.
Tieto ustanovenia sa nevzťahujú na petície a oznámenia, ktoré nevyžadujú prijatie rozhodnutia.
Článok
215
Usporiadanie príloh
Prílohy tohto rokovacieho poriadku sú usporiadané do nasledujúcich štyroch kategórií:
(a)
vykonávacie ustanovenia pre postupy podľa tohto rokovacieho poriadku prijaté väčšinou odovzdaných hlasov (Príloha VII),
(b)
ustanovenia prijaté pri vykonávaní osobitných ustanovení rokovacieho poriadku a v súlade s postupmi a pravidlami o potrebnej väčšine stanovenými v daných ustanoveniach (Prílohy I, II, III, IV, VI, Príloha VIII (A), (C), (D) a (E), a Príloha X (A)),
(c)
medziinštitucionálne dohody alebo iné ustanovenia prijaté v súlade so zmluvami, ktoré sa vzťahujú na Parlament alebo sú významné pre jeho fungovanie.
Rozhodnutia o zahrnutí týchto ustanovení do príloh k rokovaciemu poriadku prijíma Parlament väčšinou odovzdaných hlasov na návrh príslušného výboru (Príloha VIII (B), Príloha IX, Príloha X (B) a Prílohy XI, XII, XIII, XIV, XV, XIX a XX),
(d)
usmernenia a kódexy správania prijaté príslušnými orgánmi Parlamentu (prílohy XVI, XVII, XVIII a XXI).
Článok
216
Korigendá
1.
Ak sa v texte, ktorý prijal Parlament, zistí chyba, predseda, ak je to vhodné, predloží gestorskému výboru návrh korigenda.
2.
Ak sa v texte, ktorý prijal Parlament a bol dohodnutý s inými inštitúciami, zistí chyba, predseda požiada tieto inštitúcie o súhlas s potrebnými opravami a potom postupuje v súlade s odsekom 1.
3.
Gestorský výbor preskúma návrh korigenda a predloží ho Parlamentu, ak sa presvedčí o tom, že chybu, ktorá nastala, možno opraviť navrhnutým spôsobom.
4.
Korigendum sa oznámi na nasledujúcej schôdzi.
Považuje sa za schválené, ak najneskôr do štyridsiatich ôsmich hodín po tomto oznámení nepredloží politická skupina alebo aspoň štyridsať poslancov žiadosť, aby sa o ňom hlasovalo.
Ak korigendum nie je schválené, vráti sa späť gestorskému výboru, ktorý môže predložiť zmenené korigendum, alebo postup uzavrieť.
5.
Schválené korigendá sa uverejnia rovnako ako text, na ktorý sa vzťahujú.
Články 72, 73 a 74 sa použijú primerane.
PRÍLOHA
I
Kódex správania poslancov Európskeho parlamentu v oblasti finančných záujmov a konfliktov záujmov
Článok
1
Hlavné zásady
Poslanci Európskeho parlamentu pri výkone svojho mandátu:
a) vychádzajú z nasledujúcich všeobecných etických zásad a konajú v súlade s nimi: nestrannosť, poctivosť, transparentnosť, svedomitosť, čestnosť, zodpovednosť a úcta voči reputácii Parlamentu,
b) konajú výlučne vo verejnom záujme a nezískavajú ani sa nesnažia získať žiadnu priamu alebo nepriamu finančnú výhodu ani žiadnu inú odmenu.
Článok
2
Hlavné úlohy poslancov
Poslanci Európskeho parlamentu v rámci svojho mandátu:
a) neuzatvoria žiadnu dohodu, na základe ktorej by museli konať alebo hlasovať v záujme inej fyzickej alebo právnickej osoby, čo by mohlo ohroziť ich slobodu hlasovania ustanovenú v článku 6 aktu z 20. septembra 1976 o priamych a všeobecných voľbách poslancov Európskeho parlamentu a v článku 2 štatútu poslancov Európskeho parlamentu,
b) nepožadujú, neprijmú ani nedostávajú žiadnu priamu alebo nepriamu finančnú výhodu ani inú odmenu za ovplyvnenie alebo hlasovanie týkajúce sa právnych predpisov, návrhov uznesení, písomných vyhlásení alebo otázok predložených v Parlamente alebo v niektorom z jeho výborov a dôsledne sa snažia predchádzať akejkoľvek situácii, ktorá by mohla byť spojená s korupciou.
Článok
3
Konflikty záujmov
1.
Konflikt záujmov nastáva vtedy, keď má poslanec Európskeho parlamentu osobný záujem, ktorý by mohol neoprávnene ovplyvňovať výkon jeho mandátu poslanca.
Konflikt záujmov nenastáva vtedy, keď výhody poslanca vyplývajú iba zo skutočnosti, že je súčasťou širokej verejnosti alebo širokej skupiny osôb.
2.
Každý poslanec, ktorý zistí, že je vystavený konfliktu záujmov, musí okamžite podniknúť kroky potrebné na nápravu tejto situácie v súlade so zásadami a s ustanoveniami tohto kódexu správania.
Ak poslanec nie je schopný vyriešiť konflikt záujmov, oznámi to písomne predsedovi.
V prípade nejasností môže poslanec požiadať o dôverné stanovisko k správaniu poslancov poradný výbor, ktorý je ustanovený v článku 7.
3.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, poslanci pred vystúpením alebo hlasovaním v pléne, alebo v rámci orgánov Parlamentu, alebo ak boli navrhnutí na funkciu spravodajcu, verejne oznámia akýkoľvek skutočný alebo možný konflikt záujmov so zreteľom na skúmanú otázku, pokiaľ tento konflikt nie je zjavný na základe informácií oznámených v súlade s článkom 4.
Túto skutočnosť oznámia predsedovi písomne alebo ústne v priebehu príslušných parlamentných rozpráv.
Článok
4
Vyhlásenie poslancov
1.
V záujme transparentnosti poslanci Európskeho parlamentu na vlastnú zodpovednosť predložia predsedovi vyhlásenie o finančných záujmoch pred skončením prvej schôdze, ktorá nasleduje po voľbách do Európskeho parlamentu (alebo počas volebného obdobia do 30 dní od začatia výkonu mandátu v Parlamente), a to vyplnením tlačiva, ktoré schvaľuje Predsedníctvo v súlade s článkom 9.
Poslanci informujú predsedu o každej zmene, ktorá má vplyv na ich vyhlásenie, do 30 dní od vzniku tejto zmeny.
2.
Vyhlásenie o finančných záujmoch obsahuje tieto presným spôsobom uvedené informácie:
(a)
pracovné činnosti poslanca vykonávané počas troch rokov pred nástupom do funkcie v Parlamente, ako aj jeho účasť vo výboroch alebo v správnych radách podnikov, mimovládnych organizácií, združení alebo akéhokoľvek iného subjektu s právnou subjektivitou v priebehu tohto obdobia,
(b)
akýkoľvek plat, ktorý poslanec dostáva za výkon mandátu v inom parlamente,
(c)
akúkoľvek pravidelnú zárobkovú činnosť, ktorú poslanec vykonáva súbežne s výkonom svojho mandátu, či už ako zamestnanec alebo ako samostatne zárobkovo činná osoba,
(d)
účasť vo výboroch alebo v správnych radách podnikov, mimovládnych organizácií, združení alebo akéhokoľvek iného subjektu s právnou subjektivitou alebo výkon akejkoľvek inej vonkajšej činnosti poslanca bez ohľadu na to, či je platená alebo nie,
(e)
akúkoľvek platenú, príležitostnú vonkajšiu činnosť (vrátane písomnej tvorby, prednášok alebo znalectva), ak celková výška odmeny predstavuje viac ako 5 000 EUR za kalendárny rok,
(f)
podiel v spoločnosti alebo účasť na partnerstve, ak by mohlo dôjsť k vplyvu na verejnú politiku alebo ak v dôsledku tohto podielu alebo účasti poslanec získava významný vplyv na činnosť daného subjektu,
(g)
akúkoľvek finančnú, personálnu alebo inú materiálnu podporu, ktorá je nad rámec podpory poskytovanej Parlamentom a ktorú poslancovi poskytli v súvislosti s jeho politickými aktivitami tretie strany, pričom sa uvedie totožnosť tretích strán,
(h)
akýkoľvek iný finančný záujem, ktorý by mohol ovplyvniť výkon funkcií poslanca.
Pravidelné príjmy, ktoré poslanec dostáva v súvislosti s jednotlivými položkami vyhlásenia podľa prvého pododseku, patria do jednej z týchto kategórií:
od 500 do 1 000 EUR mesačne;
od 1 001 do 5 000 EUR mesačne;
od 5 001 do 10 000 EUR mesačne;
viac ako 10 000 EUR mesačne.
Akýkoľvek iný príjem, ktorý sa poslancovi vypláca v súvislosti s jednotlivými položkami vyhlásenia podľa prvého pododseku, sa vypočítava na ročnom základe, vydelí sa dvanástimi a zaradí sa do jednej z kategórií uvedených v druhom pododseku.
3.
Informácie poskytnuté predsedovi na základe tohto článku sa uverejnia na internetovej stránke Parlamentu v ľahko dostupnej forme.
4.
Poslanec nemôže byť zvolený do funkcií v rámci Parlamentu ani žiadneho z jeho orgánov, vymenovaný ako spravodajca, ani sa nemôže stať členom oficiálnej delegácie, ak nepredložil vyhlásenie o finančných záujmoch.
Článok
5
Dary alebo podobné výhody
1.
Poslanci Európskeho parlamentu sa počas výkonu mandátu zdržia prijímania darov alebo podobných výhod, okrem darov a výhod, ktorých približná hodnota je nižšia ako 150 EUR a ktoré boli poskytnuté na znak úcty voči poslancovi alebo ktoré boli poskytnuté na znak úcty voči poslancovi oficiálne zastupujúcemu Parlament.
2.
Akýkoľvek dar, ktorý poslanec dostal v súlade s odsekom 1 pri oficiálnom zastupovaní Parlamentu, sa odovzdá predsedovi a zaobchádza sa s ním v súlade s vykonávacími opatreniami stanovenými Predsedníctvom podľa článku 9.
3.
Ustanovenia odsekov 1 a 2 sa neuplatňujú na úhradu cestovných nákladov a výdavkov na ubytovanie a pobyt poslancov ani na priamo platbu takýchto výdavkov tretími stranami, ak sa poslanec na základe pozvania a v rámci svojich povinností zúčastnil na akýchkoľvek podujatiach organizovaných tretími stranami.
Rozsah pôsobnosti tohto odseku, najmä pravidlá na zabezpečenie transparentnosti, sa určí vo vykonávacích opatreniach stanovených Predsedníctvom podľa článku 9.
Článok
6
Činnosti bývalých poslancov
Bývalí poslanci Európskeho parlamentu, ktorí sa venujú profesionálnym činnostiam v oblasti lobingu alebo zastupovania priamo súvisiacim s prijímaním rozhodnutí v rámci Únie, nesmú počas zapojenia do týchto činností využívať výhody, na ktoré majú nárok bývalí poslanci podľa pravidiel ustanovených Predsedníctvom na tento účel.
Rozhodnutie Predsedníctva z 12. apríla 1999.
Článok
7
Poradný výbor pre správanie poslancov
1.
Zriaďuje sa poradný výbor pre správanie poslancov (ďalej len „poradný výbor“).
2.
Poradný výbor má päť členov, ktorých vymenuje predseda na začiatku svojho funkčného obdobia spomedzi členov predsedníctiev a koordinátorov Výboru pre ústavné veci a Výboru pre právne veci, pričom zohľadní skúsenosti poslancov a politickú vyváženosť.
Každý člen poradného výboru vykonáva na šesť mesiacov rotujúce predsedníctvo.
3.
Predseda vymenuje na začiatku svojho funkčného obdobia aj náhradných členov poradného výboru, a to jedného za každú politickú skupinu, ktorá nie je v poradnom výbore zastúpená.
Ak sa člen politickej skupiny, ktorá nie je zastúpená v poradnom výbore, dopustí údajného porušenia tohto kódexu správania, príslušný náhradný člen sa stane šiestym plnoprávnym členom poradného výboru na účely preskúmania tohto údajného porušenia.
4.
Na základe žiadosti poradný výbor poskytne poslancovi do 30 kalendárnych dní dôverné usmernenia zamerané na výklad a uplatňovanie ustanovení tohto kódexu správania.
Príslušný poslanec sa môže opierať o tieto usmernenia.
Poradný výbor posudzuje na žiadosť predsedu aj údajné prípady porušenia tohto kódexu správania a poskytuje predsedovi poradenstvo týkajúce sa možných opatrení, ktoré je potrebné prijať.
5.
Poradný výbor môže po konzultácii s predsedom požiadať o poradenstvo externých odborníkov.
6.
Poradný výbor uverejňuje výročnú správu o svojich činnostiach.
Článok
8
Postup v prípade možného porušenia kódexu správania
1.
Ak existujú dôvody, na základe ktorých sa možno domnievať, že poslanec Európskeho parlamentu pravdepodobne porušil tento kódex správania, predseda to môže oznámiť poradnému výboru.
2.
Poradný výbor preskúma okolnosti údajného porušenia a prípadne vypočuje príslušného poslanca.
Na základe svojich zistení vypracuje pre predsedu odporúčanie týkajúce sa možného rozhodnutia.
3.
Ak predseda na základe odporúčania dospeje k záveru, že príslušný poslanec porušil kódex správania, po vypočutí tohto poslanca prijme odôvodnené rozhodnutie, v ktorom stanoví sankciu a s ktorým oboznámi poslanca.
Uložená sankcia môže zahŕňať jedno alebo niekoľko opatrení uvedených v článku 153 ods. 3 rokovacieho poriadku.
4.
Príslušný poslanec má možnosť využiť vnútorné odvolacie postupy ustanovené v článku 154 rokovacieho poriadku.
5.
Po uplynutí lehoty stanovenej v článku 154 rokovacieho poriadku predseda oznámi každú sankciu na plenárnej schôdzi a na zvyšok volebného obdobia sa sankcia zreteľným spôsobom zverejní na internetovej stránke Parlamentu.
Článok
9
Vykonávanie
Predsedníctvo prijme vykonávacie opatrenia k tomuto kódexu správania vrátane postupu kontroly a v prípade potreby aktualizuje sumy stanovené v článkoch 4 a 5.
Môže vypracovať návrhy na revíziu tohto kódexu správania.
PRÍLOHA
II
Priebeh hodiny otázok podľa článku 116
A.
Usmernenia
1.
Otázky sú prípustné, iba ak
-
sú stručné a zostavené tak, že umožňujú stručnú odpoveď;
-
patria do právomoci a príslušnosti Komisie a Rady a sú vo všeobecnom záujme;
-
nevyžadujú predchádzajúce rozsiahle štúdium alebo preskúmanie príslušnou inštitúciou;
-
sú jasne formulované a týkajú sa konkrétnej veci;
-
neobsahujú tvrdenia ani stanoviská;
-
sa netýkajú výhradne osobných záležitostí;
-
nie sú zamerané na získanie dokumentov alebo štatistických informácií;
-
sú v opytovacej forme.
2.
Otázka je neprípustná, ak je už do programu zaradená daná vec na prerokovanie za účasti príslušnej inštitúcie.
3.
Otázka je neprípustná, ak bola rovnaká alebo podobná otázka položená a zodpovedaná v priebehu predchádzajúcich troch mesiacov, alebo ak je jej cieľom iba získanie takých informácií o opatreniach nasledujúcich po prijatí osobitného uznesenia Parlamentu, ktoré Komisia už poskytla v písomnom nadväzujúcom oznámení, a v danej veci nenastali nové skutočnosti alebo autor otázky nepožaduje ďalšie informácie.
V prvom prípade sa autorovi otázky poskytne kópia otázky a odpovede.
Doplňujúce otázky
4.
Každý poslanec môže položiť doplňujúcu otázku k odpovedi na akúkoľvek otázku.
Najviac môže položiť dve doplňujúce otázky.
5.
Doplňujúce otázky podliehajú pravidlám o prípustnosti stanoveným v týchto usmerneniach.
6.
Predseda rozhoduje o prípustnosti doplňujúcich otázok a obmedzí ich počet tak, aby každý poslanec, ktorý otázku položil, mohol na ňu dostať odpoveď.
Predseda nie je povinný uznať doplňujúcu otázku ako prípustnú, aj keď spĺňa uvedené podmienky prípustnosti, ak:
(a)
by mohla narušiť zvyčajný priebeh hodiny otázok, alebo
(b)
pôvodná otázka, na ktorú doplňujúca otázka nadväzuje, bola primerane zodpovedaná na základe iných doplňujúcich otázok, alebo
(c)
nemá priamy vzťah k pôvodnej otázke.
Odpovede na otázky
7.
Príslušná inštitúcia zabezpečí, aby boli odpovede stručné a výstižné.
8.
Ak to obsah otázok umožňuje, môže predseda po porade s pýtajúcimi sa rozhodnúť, že príslušná inštitúcia zodpovie otázky súčasne.
9.
Otázku možno zodpovedať iba v prítomnosti pýtajúceho sa, alebo ak ten písomne oznámi predsedovi pred začiatkom hodiny otázok meno svojho zástupcu.
10.
Ak nie je prítomný pýtajúci sa, ani jeho zástupca, otázka prepadá.
11.
Ak poslanec položí otázku, avšak ani on, ani jeho zástupca nie je prítomný na hodine otázok, predseda mu písomne pripomenie jeho povinnosť byť prítomný alebo zastúpený.
Ak bol predseda nútený zaslať takéto upozornenie trikrát v priebehu dvanástich mesiacov, stráca príslušný poslanec na šesť mesiacov právo klásť otázky počas hodiny otázok.
12.
Otázky, na ktoré sa neodpovedalo pre nedostatok času, sa zodpovedajú v súlade s čl. 117 ods. 4 prvý pododsek, pokiaľ autor otázky nepožiada o použitie čl. 117 ods. 3.
13.
Na postup pri písomných odpovediach sa použije čl. 117 ods. 3 a 5.
Lehoty
14.
Otázky musia byť predložené najmenej týždeň pred začiatkom hodiny otázok.
Otázky, ktoré nie sú predložené v tejto lehote, sa môžu zaradiť do hodiny otázok so súhlasom príslušnej inštitúcie.
Otázky vyhlásené za prípustné sa doručia poslancom a postúpia príslušnej inštitúcii.
B.
Odporúčania
(výťah z uznesenia Parlamentu z 13. novembra 1986)
Európsky parlament
1. odporúča prísnejšie uplatňovanie usmernení pre priebeh hodiny otázok podľa čl. 43
Teraz článok 116.
, najmä odseku 1 usmernení o prípustnosti otázok;
2. odporúča častejšie uplatňovanie právomoci zverenej predsedovi Európskeho parlamentu v čl. 43 ods. 3
Teraz článok 116 ods. 3.
, zoskupovať otázky podľa ich predmetu; domnieva sa však, že takto zoskupovať by sa mali iba otázky v prvej polovici zoznamu otázok predložených na danú schôdzu;
3. odporúča, pokiaľ ide o doplňujúce otázky, aby predseda v zásade umožňoval položiť jednu doplňujúcu otázku poslancovi, ktorý položil pôvodnú otázku a jednu alebo najviac dve doplňujúce otázky predovšetkým tým poslancom, ktorí sú členmi inej politickej skupiny a/alebo iného členského štátu ako poslanec, ktorý položil pôvodnú otázku; pripomína, že doplňujúce otázky musia byť stručné a výstižné a navrhuje, aby ich trvanie nebolo dlhšie ako 30 sekúnd;
4. vyzýva Komisiu a Radu, aby v súlade s odsekom 7 usmernení zaručili stručnosť a výstižnosť odpovedí.
PRÍLOHA
III
Usmernenia pre otázky na písomné zodpovedanie podľa článkov 117 a 118
1.
Otázky na písomné zodpovedanie:
-
jasne určujú adresáta, ktorému sa doručujú prostredníctvom obvyklých medziinštitucionálnych prostriedkov;
-
patria do právomoci a pôsobnosti adresátov a sú vo všeobecnom záujme;
-
sú stručné a obsahujú zrozumiteľnú otázku;
-
neobsahujú urážlivé vyjadrenia;
-
sa netýkajú výlučne osobných vecí.
2.
Ak otázka nezodpovedá týmto usmerneniam, sekretariát poradí autorovi, ako možno otázku navrhnúť tak, aby bola prípustná.
3.
Ak bola počas predchádzajúcich šiestich mesiacov položená a zodpovedaná rovnaká alebo podobná otázka, alebo ak je jej cieľom iba získanie takých informácií o opatreniach nasledujúcich po prijatí osobitného uznesenia Parlamentu, ktoré Komisia už poskytla v písomnom nadväzujúcom oznámení, sekretariát poskytne kópiu predchádzajúcej otázky a odpovede autorovi.
Nová otázka sa adresátom nepostúpi, ak sa autor neodvoláva na nové významné skutočnosti alebo nepožaduje ďalšie informácie.
4.
Ak autor v otázke požaduje faktické alebo štatistické informácie, ktoré už sú k dispozícii v knižnici Parlamentu, knižnica o tom informuje poslanca, ktorý môže otázku stiahnuť.
5.
Otázky týkajúce sa súvisiacich záležitostí možno zodpovedať spoločne.
PRÍLOHA
IV
Usmernenia a všeobecné pravidlá, ktoré je potrebné dodržiavať pri výbere záležitostí do programu rozpravy o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu podľa článku 122
Základné zásady
1.
Prednosť majú návrhy uznesení, ktoré majú viesť k hlasovaniu v Parlamente pred tým, ako sa stane určitá udalosť, a ktoré sú určené Rade, Komisii, členskému štátu, tretej krajine alebo medzinárodným orgánom a za predpokladu, že prebiehajúca schôdza je jedinou schôdzou Európskeho parlamentu, na ktorej sa hlasovanie môže uskutočniť včas.
2.
Návrhy uznesení nepresiahnu 500 slov.
3.
Záležitosti, ktoré sa týkajú pôsobnosti Európskej únie, ako je vymedzená v zmluvách, majú prednosť, ak majú dôležitý význam.
4.
Počet zvolených záležitostí musí umožňovať, aby rozprava bola primeraná ich dôležitosti, a nemal by byť väčší ako tri, vrátane podkapitol.
Praktické podrobnosti
5.
Kritériá použité pri výbere záležitostí, ktoré sa majú zaradiť do rozpravy o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu, sa oznámia Parlamentu a politickým skupinám.
Vymedzenie a pridelenie rečníckeho času
6.
S cieľom efektívnejšie využiť čas, ktorý je k dispozícii, sa predseda po porade s predsedami politických skupín dohodne s Radou a Komisiou na vymedzení rečníckeho času pre ich prípadné vyhlásenia v rozprave o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu.
Lehota na predkladanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
7.
Lehota na predkladanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov poskytuje poslancom a politickým skupinám dostatočný čas na ich riadne posúdenie od ich doručenia v úradných jazykoch do času určeného na rozpravu o návrhoch uznesení.
PRÍLOHA
V
vypúšťa sa
...
PRÍLOHA
VI
Postup posudzovania a prijímania rozhodnutí o udelení absolutória
Článok
1
Dokumenty
1.
Nasledujúce dokumenty sa vytlačia a rozdajú:
a)
účet príjmov a výdavkov, finančná analýza a súvaha, ktoré poskytla Komisia;
b)
výročná správa a osobitné správy Dvora audítorov spolu s odpoveďami orgánov;
c)
vyhlásenie o vierohodnosti účtov, zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;
d)
odporúčanie Rady.
2.
Tieto dokumenty sa pridelia gestorskému výboru.
Každý výbor, ktorého sa to týka, môže vypracovať stanovisko.
3.
Ak majú iné výbory v úmysle vypracovať stanovisko, predseda určí lehotu na oznámenie tohto stanoviska gestorskému výboru.
Článok
2
Posúdenie správy
1.
Parlament v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách posúdi správu gestorského výboru týkajúcu sa udelenia absolutória do 30. apríla roka nasledujúceho po prijatí výročnej správy Dvora audítorov.
2.
Ustanovenia tohto rokovacieho poriadku, týkajúce sa pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a hlasovania sa použijú, ak táto príloha neustanovuje inak.
Článok
3
Obsah správy
1.
Správa o absolutóriu vypracovaná gestorským výborom obsahuje:
a)
návrh rozhodnutia o udelení absolutória alebo o odklade rozhodnutia o udelení absolutória (hlasovanie na schôdzi v apríli) alebo návrh rozhodnutia o udelení alebo zamietnutí absolutória (hlasovanie na schôdzi v októbri);
b)
návrh rozhodnutia o uzatvorení účtov všetkých príjmov, výdavkov, aktív a pasív Únie;
c)
návrh uznesenia s poznámkami sprevádzajúcimi návrh rozhodnutia uvedeného v bode a), vrátane hodnotenia rozpočtového hospodárenia Komisie v bežnom finančnom roku a pripomienok k čerpaniu výdavkov do budúcnosti;
d)
vo forme prílohy zoznam dokumentov, ktoré boli poskytnuté Komisiou, a vyžiadaných dokumentov, ktoré neboli poskytnuté;
e)
stanoviská dotknutých výborov.
2.
Ak gestorský výbor navrhne odklad rozhodnutia o udelení absolutória, v príslušnom návrhu uznesenia sa okrem iného uvedú:
a)
dôvody odkladu;
b)
ďalšie opatrenia, ktoré má prijať Komisia a lehoty na ich uskutočnenie;
c)
dokumenty, ktoré Parlament potrebuje na prijatie podloženého rozhodnutia.
Článok
4
Posudzovanie a hlasovanie v Parlamente
1.
Každá správa gestorského výboru, ktorá sa týka absolutória, sa zaradí do programu prvej schôdze nasledujúcej po jej predložení.
2.
Prípustné sú iba pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k návrhu uznesenia predloženého v súlade s čl. 3 ods.1 písm. c).
3.
O návrhoch rozhodnutí a návrhoch uznesení sa hlasuje v poradí podľa článku 3, ak článok 5 neustanovuje inak.
4.
Parlament rozhoduje väčšinou odovzdaných hlasov v súlade s článkom 231 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok
5
Obmeny postupu
1.
Hlasovanie na schôdzi v apríli
V prvej fáze obsahuje správa o absolutóriu návrh na udelenie alebo odklad absolutória.
a) Ak návrh na udelenie absolutória získa väčšinu, absolutórium sa udelí.
Udelenie zároveň znamená účtovnú závierku.
Ak návrh na udelenie absolutória nezíska väčšinu, absolutórium sa považuje za odložené a gestorský výbor predloží v šesťmesačnej lehote novú správu, ktorá obsahuje návrh na udelenie alebo zamietnutie absolutória.
b) Ak je návrh na odklad absolutória prijatý, gestorský výbor predloží v šesťmesačnej lehote novú správu, ktorá obsahuje návrh na udelenie alebo zamietnutie absolutória.
V takom prípade sa odloží aj účtovná závierka a opätovne sa predloží spolu s novou správou.
Ak návrh na odklad absolutória nezíska väčšinu, absolutórium sa považuje za udelené.
V takom prípade rozhodnutie zároveň znamená účtovnú závierku.
O návrhu uznesenia sa ešte môže hlasovať.
2.
Hlasovanie na schôdzi v októbri
V druhej fáze obsahuje správa o absolutóriu návrh na udelenie alebo zamietnutie absolutória.
a) Ak návrh na udelenie absolutória získa väčšinu, absolutórium sa udelí.
Udelenie zároveň znamená účtovnú závierku.
Ak návrh na udelenie absolutória nezíska väčšinu, absolutórium sa považuje za zamietnuté.
Formálny návrh účtovnej závierky za príslušný finančný rok sa predkladá na nasledujúcej schôdzi, na ktorej bude Komisia vyzvaná, aby urobila vyhlásenie.
b) Ak návrh na zamietnutie absolutória získa väčšinu, formálny návrh účtovnej uzávierky za príslušný finančný rok sa predkladá na nasledujúcej schôdzi, na ktorej bude Komisia vyzvaná, aby urobila vyhlásenie.
Ak návrh na zamietnutie absolutória nezíska väčšinu, absolutórium sa považuje za udelené.
V takom prípade rozhodnutie zároveň znamená účtovnú závierku.
O návrhu uznesenia sa ešte môže hlasovať.
3.
Ak návrh uznesenia alebo návrh účtovnej závierky obsahuje ustanovenia, ktoré sú v rozpore s hlasovaním Parlamentu o udelení absolutória, Predseda môže po porade s predsedom gestorského výboru odložiť toto hlasovanie a určiť novú lehotu na predkladanie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Článok
6
Vykonávanie rozhodnutí o udelení absolutória
1.
Predseda zašle všetky rozhodnutia alebo uznesenia Parlamentu podľa článku 3 Komisii a všetkým ostatným orgánom a inštitúciám.
Zároveň zabezpečí ich uverejnenie v
úradnom vestníku
, v časti venovanej aktom legislatívnej povahy.
2.
Gestorský výbor podá aspoň raz ročne Parlamentu správu o opatreniach, ktoré orgány alebo inštitúcie prijali na základe pripomienok k rozhodnutiam o udelení absolutória a na základe iných pripomienok obsiahnutých v uzneseniach Parlamentu o čerpaní výdavkov.
3.
Na základe správy Výboru pre kontrolu rozpočtu môže predseda v mene Parlamentu podať na Súdnom dvore Európskej únie žalobu proti príslušnému orgánu podľa článku 265 Zmluvy o fungovaní Európskej únie pre neplnenie povinností vyplývajúcich z pripomienok k rozhodnutiu o udelení absolutória alebo iným uzneseniam o čerpaní výdavkov.
PRÍLOHA
VII
Pôsobnosť stálych výborov
Prijaté rozhodnutím Parlamentu zo 6. mája 2009.
I.
Výbor pre zahraničné veci
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (SZBP) a európsku bezpečnostnú a obrannú politiku (EBOP).
V tejto oblasti výboru pomáha Podvýbor pre bezpečnosť a obranu;
2.
vzťahy s ostatnými orgánmi a inštitúciami, OSN a ostatnými medzinárodnými organizáciami a medziparlamentnými zhromaždeniami vo veciach spadajúcich do jeho pôsobnosti;
3.
posilňovanie politických vzťahov s tretími krajinami, najmä s tými, ktoré bezprostredne susedia s Úniou, prostredníctvom rozsiahlej spolupráce a pomocných programov alebo medzinárodných zmlúv, ako sú asociačné dohody a dohody o partnerstve;
4.
začatie, monitorovanie a skončenie rokovaní týkajúcich sa pristúpenia európskych štátov k Únii;
5.
otázky týkajúce sa ľudských práv, ochrany práv menšín a presadzovania demokratických hodnôt v tretích krajinách.
V tejto oblasti výboru pomáha Podvýbor pre ľudské práva.
V súlade s príslušnými pravidlami sa na schôdze podvýboru prizývajú členovia iných výborov a orgánov zodpovedných za túto oblasť.
Výbor koordinuje prácu spoločných parlamentných výborov a parlamentných výborov pre spoluprácu, ako aj medziparlamentných delegácií a delegácií zriadených ad hoc a volebných pozorovateľských misií v jeho pôsobnosti.
II.
Výbor pre rozvoj
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
presadzovanie, uplatňovanie a monitorovanie politiky rozvoja a spolupráce Únie, najmä:
(a)
politický dialóg s rozvojovými krajinami, bilaterálne a v príslušných medzinárodných organizáciách a na medziparlamentných fórach,
(b)
pomoc rozvojovým krajinám a dohody o spolupráci s nimi,
(c)
presadzovanie demokratických hodnôt, riadnej správy verejných vecí a dodržiavania ľudských práv v rozvojových krajinách;
2.
otázky súvisiace s dohodou o partnerstve medzi krajinami AKT a EÚ a vzťahy s príslušnými orgánmi;
3.
účasť Parlamentu na volebných pozorovateľských misiách, v prípade potreby v spolupráci s inými výbormi a delegáciami.
Výbor koordinuje prácu medziparlamentných delegácií a delegácií zriadených ad hoc v jeho pôsobnosti.
III.
Výbor pre medzinárodný obchod
Výbor s pôsobnosťou pre:
otázky súvisiace so zavedením a uplatňovaním spoločnej obchodnej politiky Únie a jej vonkajšími hospodárskymi vzťahmi, najmä:
1.
finančné, hospodárske a obchodné vzťahy s tretími krajinami a regionálnymi organizáciami;
2.
opatrenia technickej harmonizácie alebo štandardizácie v oblastiach pokrytých nástrojmi medzinárodného práva;
3.
vzťahy s príslušnými medzinárodnými organizáciami a organizáciami na podporu regionálnej hospodárskej a obchodnej integrácie mimo únie;
4.
vzťahy so Svetovou obchodnou organizáciou (WTO) vrátane jej parlamentného rozmeru.
Výbor udržiava spojenie s príslušnými medziparlamentnými delegáciami a delegáciami zriadenými ad hoc pre hospodárske a obchodné aspekty vzťahov s tretími krajinami.
IV.
Výbor pre rozpočet
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
viacročný finančný rámec príjmov a výdavkov únie a systém vlastných zdrojov Únie;
2.
rozpočtové právomoci Parlamentu, predovšetkým rozpočet Únie, ako aj vyjednávanie a uplatňovanie medziinštitucionálnych zmlúv v tejto oblasti;
3.
odhady rozpočtu Parlamentu podľa postupov stanovených v rokovacom poriadku;
4.
rozpočet decentralizovaných orgánov;
5.
finančné aktivity Európskej investičnej banky;
6.
zahrnutie Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu bez toho, aby boli dotknuté právomoci výboru zodpovedného za dohodu o partnerstve medzi krajinami AKT a EÚ;
7.
finančné dôsledky a súlad s viacročným finančným rámcom všetkých aktov Únie bez toho, aby boli dotknuté právomoci príslušných výborov;
8.
sledovanie a hodnotenie plnenia rozpočtu bežného roka bez ohľadu na čl. 78 ods. 1, presuny finančných prostriedkov, postupy týkajúce sa organizačných štruktúr, administratívne finančné prostriedky a stanoviská týkajúce sa stavebných projektov so značnými finančnými dôsledkami;
9.
nariadenie o rozpočtových pravidlách s výnimkou otázok týkajúcich sa plnenia, riadenia a kontroly rozpočtu.
V.
Výbor pre kontrolu rozpočtu
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
kontrolu plnenia rozpočtu Únie a Európskeho rozvojového fondu a rozhodnutia o absolutóriu prijaté Parlamentom vrátane interného postupu o udelení absolutória a ďalšie opatrenia, ktoré takéto rozhodnutia sprevádzajú alebo vykonávajú;
2.
uzávierku, predkladanie a kontrolu účtov a súvah Únie, jej orgánov a inštitúcií, ktoré sú nimi financované, vrátane vymedzenia finančných prostriedkov, ktoré sa majú presunúť, a vyrovnania zostatkov;
3.
kontrolu finančných aktivít Európskej investičnej banky;
4.
monitorovanie efektívnosti nákladov rôznych foriem financovania Únie pri uplatňovaní politík Únie;
5.
posudzovanie prípadov podvodov a nezrovnalostí pri plnení rozpočtu Únie, opatrenia zamerané na predchádzanie takýmto prípadom a ich stíhanie a všeobecnú ochranu finančných záujmov Únie;
6.
vzťahy s Dvorom audítorov, vymenovanie jeho členov a posudzovanie jeho správ;
7.
nariadenie o rozpočtových pravidlách, pokiaľ ide o plnenie, riadenie a kontrolu rozpočtu.
VI.
Výbor pre hospodárske a menové veci
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
hospodársku a menovú politiku Únie, fungovanie hospodárskej a menovej únie a európskeho menového a finančného systému (vrátane vzťahov s príslušnými orgánmi či organizáciami);
2.
voľný pohyb kapitálu a platieb (cezhraničné platby, jednotný platobný priestor, platobná bilancia, pohyb kapitálu a politika poskytovania a získavania úverov, kontrola pohybu kapitálu pochádzajúceho z tretích krajín, opatrenia na podporu vývozu kapitálu Únie);
3.
medzinárodný menový a finančný systém (vrátane vzťahov s finančnými a menovými inštitúciami a organizáciami);
4.
pravidlá hospodárskej súťaže a štátnej pomoci;
5.
daňové predpisy;
6.
reguláciu a kontrolu finančných služieb, inštitúcií a trhov vrátane účtovného výkazníctva, auditu, účtovných pravidiel, správy a riadenia podnikov a ďalších otázok práva obchodných spoločností, ktoré sa osobitne týkajú finančných služieb.
VII.
Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
politiku zamestnanosti a všetky aspekty sociálnej politiky, ako sú pracovné podmienky, sociálne poistenie a sociálna ochrana;
2.
bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci;
3.
Európsky sociálny fond;
4.
politiku odborného vzdelávania vrátane odborných kvalifikácií;
5.
voľný pohyb pracovníkov a dôchodcov;
6.
sociálny dialóg;
7.
všetky formy diskriminácie na pracovisku a na pracovnom trhu okrem diskriminácie na základe pohlavia;
8.
vzťahy s:
-
Európskym centrom pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop),
-
Európskou nadáciou pre zlepšenie životných a pracovných podmienok,
-
Európskou nadáciou pre odborné vzdelávanie,
-
Európskou agentúrou pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci;
9.
ako aj na vzťahy s inými príslušnými orgánmi EÚ a medzinárodnými organizáciami.
VIII.
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
environmentálnu politiku a opatrenia na ochranu životného prostredia, týkajúce sa najmä:
(a)
znečistenia vzduchu, pôdy a vôd, odpadového hospodárstva a spracovania odpadu, nebezpečných látok a prípravkov, úrovne hluku, zmien podnebia, ochrany biodiverzity,
(b)
trvalo udržateľného rozvoja,
(c)
medzinárodných a regionálnych opatrení a zmlúv zameraných na ochranu životného prostredia,
(d)
obnovy narušeného životného prostredia,
(e)
civilnej ochrany,
(f)
Európskej agentúry pre životné prostredie,
(g)
Európskej chemickej agentúry;
2.
verejné zdravie, najmä:
(a)
programy a osobitné kroky v oblasti zdravia obyvateľstva,
(b)
farmaceutické a kozmetické výrobky,
(c)
zdravotné aspekty bioterorizmu,
(d)
Európsku agentúru pre lieky a Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb;
3.
otázky bezpečnosti potravín, najmä:
(a)
označovanie a bezpečnosť potravín,
(b)
veterinárnu legislatívu týkajúcu sa ochrany proti rizikám na ľudskom zdraví; hygienické kontroly potravín a zariadení potravinárskej výroby,
(c)
Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a Európsky úrad pre potraviny a veterinárnu medicínu.
IX.
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
priemyselnú politiku Únie a aplikáciu nových technológií vrátane opatrení týkajúcich sa malých a stredných podnikov;
2.
politiku výskumu v únii vrátane šírenia a využívania výsledkov výskumu;
3.
vesmírnu politiku;
4.
činnosť Spoločného výskumného centra a Ústredného úradu pre jadrové meranie, ako aj JET, ITER a ďalšie projekty v tejto oblasti;
5.
opatrenia Únie týkajúce sa všeobecne energetickej politiky, bezpečnosti dodávok energie a energetickej efektívnosti vrátane vytvorenia a rozvoja transeurópskych sietí v sektore energetickej infraštruktúry;
6.
zmluvu o Euratome a Agentúru dodávok pre Euratom; jadrovú bezpečnosť, odstavovanie reaktorov a likvidáciu jadrového odpadu;
7.
informačnú spoločnosť a informačné technológie vrátane vytvorenia a rozvoja transeurópskych sietí v sektore telekomunikačnej infraštruktúry.
X.
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
koordináciu vnútroštátnej legislatívy v oblasti vnútorného trhu a colnej únie na úrovni Únie, najmä:
(a)
voľný pohyb tovarov vrátane harmonizácie technických noriem,
(b)
právo usadiť sa,
(c)
slobodu poskytovania služieb s výnimkou finančného a poštového sektora;
2.
opatrenia zamerané na identifikáciu a odstránenie možných prekážok fungovania vnútorného trhu;
3.
presadzovanie a ochranu ekonomických záujmov spotrebiteľov v rámci vytvárania vnútorného trhu, s výnimkou otázok verejného zdravia a bezpečnosti potravín.
XI.
Výbor pre dopravu a cestovný ruch
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
otázky týkajúce sa rozvoja spoločnej politiky pre železničnú, cestnú, riečnu, námornú a leteckú dopravu, najmä:
(a)
spoločné pravidlá platné pre dopravu v rámci Európskej únie,
(b)
vytvorenie a rozvoj transeurópskych sietí v oblasti dopravnej infraštruktúry,
(c)
zabezpečenie dopravných služieb a vzťahov s tretími krajinami v oblasti dopravy,
(d)
bezpečnosť dopravy,
(e)
vzťahy s medzinárodnými dopravnými orgánmi a organizáciami;
2.
poštové služby;
3.
cestovný ruch.
XII.
Výbor pre regionálny rozvoj
Výbor s pôsobnosťou pre:
regionálnu a kohéznu politiku, najmä:
(a)
Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a iné nástroje regionálnej politiky únie,
(b)
hodnotenie vplyvu ostatných politík únie na hospodársku a sociálnu súdržnosť,
(c)
koordináciu štrukturálnych nástrojov únie,
(d)
odľahlé regióny a ostrovy, ako aj cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu,
(e)
vzťahy s Výborom regiónov, organizáciami medziregionálnej spolupráce a miestnymi a regionálnymi orgánmi.
XIII.
Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
fungovanie a rozvoj spoločnej poľnohospodárskej politiky;
2.
rozvoj vidieka vrátane aktivít príslušných finančných nástrojov;
3.
legislatívu týkajúcu sa:
(a)
veterinárnych a fytosanitárnych záležitostí, krmív pre zvieratá, za predpokladu, že tieto opatrenia nie sú určené na ochranu proti rizikám pre ľudské zdravie,
(b)
živočíšnej výroby a dobrých životných podmienok zvierat;
4.
zvyšovanie kvality poľnohospodárskych výrobkov;
5.
zásobovanie poľnohospodárskymi surovinami;
6.
Úrad Spoločenstva pre rastlinné odrody;
7.
lesné hospodárstvo.
XIV.
Výbor pre rybné hospodárstvo
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
činnosť a rozvoj spoločnej politiky rybného hospodárstva a jej riadenie;
2.
ochranu rybných zdrojov;
3.
spoločnú organizáciu trhu s výrobkami z rýb;
4.
štrukturálnu politiku v oblasti rybného hospodárstva a akvakultúry vrátane finančných nástrojov pre poradenstvo v oblasti rybného hospodárstva;
5.
medzinárodné zmluvy v oblasti rybného hospodárstva.
XV.
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
kultúrne aspekty Európskej únie, najmä:
(a)
zlepšovanie znalostí a šírenie kultúry,
(b)
ochranu a presadzovanie kultúrnej a jazykovej rozmanitosti,
(c)
ochranu a zachovanie kultúrneho dedičstva, kultúrne výmeny a umeleckú tvorbu;
2.
politiku Únie v oblasti vzdelávania vrátane Európskeho priestoru pre vyššie vzdelávanie, podporu systému európskych škôl a celoživotného vzdelávania;
3.
audiovizuálnu politiku a kultúrne a vzdelávacie aspekty informačnej spoločnosti;
4.
politiku mládeže a rozvoj športu a politiku voľného času;
5.
informačnú a mediálnu politiku;
6.
spoluprácu s tretími krajinami v oblasti kultúry a vzdelávania a vzťahy s príslušnými medzinárodnými organizáciami a inštitúciami.
XVI.
Výbor pre právne veci
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
výklad a uplatňovanie práva Únie, súlad aktov Únie s primárnym právom, predovšetkým voľbu právneho základu a dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality;
2.
výklad a uplatňovanie medzinárodného práva, ak sa týka Európskej únie;
3.
zjednodušovanie práva Únie, predovšetkým návrhov legislatívnych aktov na jeho úradnú kodifikáciu;
4.
ochranu práv a výsad Parlamentu vrátane účasti Parlamentu na konaniach pred Súdnym dvorom Európskej únie;
5.
akty Únie, ktoré majú vplyv na právny poriadok členských štátov, najmä v oblastiach:
(a)
občianskeho a obchodného práva,
(b)
práva obchodných spoločností,
(c)
práva duševného vlastníctva,
(d)
procesného práva;
6.
opatrenia v oblasti justičnej a správnej spolupráce v občianskych veciach;
7.
environmentálnu zodpovednosť a postihy za trestnú činnosť proti životnému prostrediu;
8.
etické otázky týkajúce sa nových technológií, použitím postupu pridružených výborov s príslušnými výbormi;
9.
pravidlá upravujúce postavenie poslancov a služobný poriadok Európskej únie;
10.
výsady a imunity, ako aj overovanie osvedčení o zvolení poslancov;
11.
organizáciu a štatút Súdneho dvora Európskej únie;
12.
Úrad pre harmonizáciu vo vnútornom trhu.
XVII.
Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
ochranu občianskych práv, ľudských práv a základných práv vrátane ochrany menšín, ako ju stanovujú zmluvy a Charta základných práv Európskej únie, a to na území celej Únie;
2.
opatrenia potrebné na boj proti všetkým formám diskriminácie s výnimkou foriem diskriminácie založenej na pohlaví alebo tých, ku ktorým dochádza na pracovisku a na trhu práce;
3.
legislatívu v oblastiach transparentnosti a ochrany fyzických osôb v súvislosti so spracovaním osobných údajov;
4.
vytvorenie a rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, najmä:
(a)
opatrenia týkajúce sa vstupu a pohybu osôb, azylu a migrácie,
(b)
opatrenia týkajúce sa jednotnej správy vonkajších hraníc,
(c)
opatrenia týkajúce sa spolupráce policajných orgánov a súdov v trestných veciach;
5.
Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť a Agentúru Európskej únie pre základné práva, Europol, Eurojust, Cepol a ďalšie orgány a agentúry činné v tejto oblasti;
6.
stanovenie jasného rizika vážneho porušenia zásad spoločných pre všetky členské štáty niektorým členským štátom.
XVIII.
Výbor pre ústavné veci
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
inštitucionálne aspekty procesu európskej integrácie, najmä v rámci prípravy a konaní konventov a medzivládnych konferencií;
2.
uplatňovanie Zmluvy o EÚ a hodnotenie jej uplatňovania v praxi;
3.
inštitucionálne dôsledky rokovaní o rozšírení Únie;
4.
medziinštitucionálne vzťahy a vzhľadom na ich schvaľovanie plénom aj preskúmanie medziinštitucionálnych dohôd v súlade s čl. 127 ods. 2 rokovacieho poriadku;
5.
jednotný volebný postup;
6.
politické strany na európskej úrovni, bez toho, aby boli dotknuté právomoci Predsedníctva;
7.
konštatovanie existencie závažného a pretrvávajúceho porušenia zásad spoločných pre všetky členské štáty niektorým členským štátom;
8.
výklad a uplatňovanie rokovacieho poriadku a návrhy na jeho zmeny.
XIX.
Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
vymedzenie, presadzovanie a ochranu práv žien v Únii a s tým súvisiace opatrenia Únie;
2.
presadzovanie práv žien v tretích krajinách;
3.
politiku rovnakých príležitostí vrátane rovnosti medzi mužmi a ženami, pokiaľ ide o príležitosti na trhu práce a zaobchádzanie v práci;
4.
odstraňovanie všetkých foriem diskriminácie založených na pohlaví;
5.
uplatňovanie a ďalšie zavádzanie zásady rodovej rovnosti vo všetkých politických oblastiach;
6.
doplňovanie a uplatňovanie medzinárodných zmlúv a dohovorov týkajúcich sa práv žien;
7.
informačnú politiku týkajúcu sa žien.
XX.
Výbor pre petície
Výbor s pôsobnosťou pre:
1.
petície;
2.
vzťahy s Európskym ombudsmanom.
PRÍLOHA
VIII
Dôverné a citlivé dokumenty a informácie
A.
Posudzovanie dôverných dokumentov postúpených Parlamentu
Postup pri posudzovaní dôverných dokumentov postúpených Európskemu parlamentu
Prijaté rozhodnutím Parlamentu z 15. februára 1989 a zmenené rozhodnutím z 13. novembra 2001.
1.
Dôverné dokumenty sú dokumenty a informácie, ku ktorým môže byť zamietnutý prístup verejnosti v súlade s čl. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.1049/2001, a to vrátane citlivých dokumentov podľa definície v čl. 9 uvedeného nariadenia.
V prípadne pochybností niektorého orgánu ohľadne dôvernej povahy dokumentov postúpených Parlamentu sa vec postúpi medzinštitucionálnemu výboru vytvorenému podľa čl. 15 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1049/2001.
Ak sú Parlamentu postúpené dôverné dokumenty pod ochranou dôvernosti, predseda príslušného parlamentného výboru automaticky použije postup o dôverných dokumentoch stanovený v odseku 3.
2.
Každý výbor Európskeho parlamentu má právo použiť postupy o dôverných dokumentoch vo vzťahu k informácii alebo dokumentu, ktorý písomne alebo ústne označí jeden z jeho členov.
Na rozhodnutie o použití postupov o dôverných dokumentoch je potrebný súhlas dvojtretinovej väčšiny prítomných členov.
3.
Ak predseda výboru vyhlásil, že konanie je dôverné, môžu sa ho zúčastniť iba členovia výboru, úradníci a znalci, ktorých predseda vopred určil, a ktorých prítomnosť je nevyhnutná.
Dokumenty sa očíslujú, na začiatku schôdze sa rozdajú a na jej konci sa opäť zozbierajú.
Z týchto dokumentov nie je dovolené robiť si poznámky ani fotokópie.
Zápisnica zo schôdze neobsahuje zmienku o diskusii k bodu programu, pri ktorom a sa použil postup o dôverných dokumentoch.
Zaznamenať sa môže len rozhodnutie, ak bolo prijaté.
4.
Traja členovia výboru, ktorý použil postup o dôverných dokumentoch, môžu požiadať o prešetrenie porušenia dôvernosti a o jeho zaradenie do programu.
Výbor môže so súhlasom väčšiny svojich členov rozhodnúť o tom, že bude žiadosť o prešetrenie porušenia dôvernosti zaradená do programu prvej schôdze nasledujúcej po predložení žiadosti predsedovi výboru.
5.
Sankcie: V prípadoch porušení predseda výboru postupuje v súlade s článkami 9 ods. 2, 152, 153 a 154.
B.
Prístup Parlamentu k citlivým informáciám v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky
Medziinštitucionálna dohoda z 20. novembra 2002 uzavretá medzi Európskym parlamentom a Radou o prístupe Európskeho parlamentu k citlivým informáciám Rady v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky
Ú. v.
ES C 298, 30.11.2002, s.
1.
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA,
keďže
(1)
Článok 21 Zmluvy o Európskej únii ustanovuje, že predsedníctvo Rady konzultuje Európsky parlament hlavné aspekty a základné možnosti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a zabezpečí, aby sa v plnej miere zohľadnilo stanovisko Európskeho parlamentu.
Tento článok tiež ustanovuje povinnosť predsedníctva Rady a Komisie pravidelne informovať Európsky parlament o vývoji zahraničnej a bezpečnostnej politiky únie.
Je vhodné zaviesť mechanizmus, ktorý zabezpečí použitie týchto zásad v uvedenej oblasti.
(2)
S prihliadnutím na osobitnú povahu a zvlášť citlivý obsah niektorých vysoko klasifikovaných informácií v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky je na mieste zaviesť špeciálne opatrenia na zaobchádzanie s dokumentmi, ktoré obsahujú takéto informácie.
(3)
V súlade s čl. 9 ods. 7 nariadenia (ES) č. 1049/2001 Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43.
, má Rada informovať Európsky parlament o citlivých dokumentoch tak, ako je uvedené v čl. 9 ods. 1 nariadenia v súlade s dojednaniami dohodnutými medzi orgánmi.
(4)
Vo väčšine členských štátov existujú osobitné mechanizmy na prenos a zaobchádzanie s klasifikovanými informáciami medzi národnými vládami a parlamentmi.
Táto medziinštitucionálna dohoda by mala zabezpečiť Európskemu parlamentu zaobchádzanie podľa vzoru najlepšej praxe v členských štátoch.
UZAVRELI TÚTO MEDZIINŠTITUCIONÁLNU DOHODU:
1.
Pôsobnosť
1.1.
Táto medziinštitucionálna dohoda sa týka prístupu Európskeho parlamentu k citlivým informáciám, t.j. informáciám klasifikovaným ako „TRÈS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ alebo „CONFIDENTIAL“ bez ohľadu na ich pôvod, nosič alebo štádium dokončenia, ktoré má Rada k dispozícii v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky a zaobchádzania s takto klasifikovanými dokumentmi.
1.2.
Informácie pochádzajúce z tretieho štátu alebo z medzinárodnej organizácie sa postupujú so súhlasom tohto štátu alebo organizácie.
Ak sú informácie pochádzajúce z členského štátu postúpené Rade bez výslovného obmedzenia týkajúceho sa ich šírenia medzi ďalšími orgánmi okrem obmedzenia vyplývajúceho z ich klasifikácie, použijú sa ustanovenia 2 a 3 tejto medziištitucionálnej dohody.
V opačnom prípade sa takéto informácie postupujú so súhlasom príslušného členského štátu.
Ak Rada odmietne postúpiť informácie pochádzajúce z tretieho štátu, medzinárodnej organizácie alebo členského štátu, musí toto odmietnutie odôvodniť.
1.3.
Ustanovenia tejto medziinštitucionálnej dohody sa použijú v súlade s platným právom a bez toho, aby tým bolo dotknuté Rozhodnutie 95/167/ES, Euratom, ESUO Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 19. apríla 1995 o podrobných ustanoveniach týkajúcich sa výkonu práva na vyšetrovanie Európskeho parlamentu
Ú. v.
ES L 113, 19.5.1995, s.
1.
a bez toho, aby tým boli dotknuté existujúce dojednania, najmä medziinštitucionálna dohoda zo 6. mája 1999 uzavretá medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtového postupu
Ú. v.
ES C 172, 18.6.1999, s 1.
.
2.
Všeobecné ustanovenia
2.1.
Oba orgány konajú v súlade s vzájomnou povinnosťou lojálnej spolupráce a v duchu vzájomnej dôvery, ako aj v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.
Prenos a zaobchádzanie s informáciami, na ktoré sa vzťahuje táto medziinštitucionálna dohoda sa uskutočňuje s náležitým ohľadom na záujmy, ktoré má klasifikácia ochraňovať, a to najmä na verejný záujem vo vzťahu k bezpečnosti a obrane Európskej únie alebo jedného či viacerých členských štátov alebo vo vzťahu k vojenskému a nevojenskému krízovému manažmentu.
2.2.
Na žiadosť niektorej z osôb uvedených v bode 3.1 ich predsedníctvo Rady alebo generálny tajomník/vysoký predstaviteľ urýchlene informuje o obsahu každej citlivej informácie, ktorá je potrebná pre výkon právomocí zverených Európskemu parlamentu na základe Zmluvy o Európskej únii v oblasti patriacej do pôsobnosti tejto medziinštitucionálnej dohody, s ohľadom na verejný záujem vo vzťahu k bezpečnosti a obrane Európskej únie alebo jedného či viacerých členských štátov alebo vo vzťahu k vojenskému a nevojenskému krízovému manažmentu a v súlade s opatreniami uvedenými v odseku 3.
3.
Opatrenia týkajúce sa prístupu k citlivým informáciám a zaobchádzania s nimi
3.1.
V kontexte tejto medziinštitucionálnej dohody môže predseda Európskeho parlamentu alebo predseda výboru Európskeho parlamentu pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a obrannú politiku požiadať predsedníctvo Rady alebo generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, aby poskytli tomuto výboru informácie o vývoji v oblasti európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, vrátane citlivých informácií, na ktoré sa vzťahuje bod 3.3.
3.2.
V prípade krízy alebo na žiadosť predsedu Európskeho parlamentu alebo predsedu výboru pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a obrannú politiku sa takéto informácie poskytnú v čo najkratšom čase.
3.3.
Predsedníctvo Rady alebo generálny tajomník/vysoký predstaviteľ predsedu parlamentu a osobitný výbor, ktorému predsedá predseda výboru pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a obrannú politiku, a ktorý sa skladá zo štyroch členov menovaných konferenciou predsedov, o obsahu citlivých informácií, ak je to potrebné pre výkon právomocí zverených Európskemu parlamentu Zmluvou o Európskej únii v oblasti patriacej do pôsobnosti tejto medziinštitucionálnej dohody.
Predseda Európskeho parlamentu a osobitný výbor môžu požiadať o nahliadnutie do týchto dokumentov v priestoroch Rady.
Ak je to vzhľadom na povahu a obsah príslušných informácií alebo dokumentov vhodné a možné, sú dané k dispozícii predsedovi Európskeho parlamentu, ktorý rozhodne o jednej z týchto možností:
(a)
informácie určené pre predsedu výboru pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a obrannú politiku
(b)
obmedzenie prístupu k informáciám len na členov výboru pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a obrannú politiku
(c)
prerokovanie za zatvorenými dverami vo výbore pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a zahraničnú politiku v súlade s opatreniami, ktoré sa môžu odlišovať v závislosti od stupňa dôvernosti;
(d)
poskytnutie dokumentov, z ktorých boli informácie odstránené vzhľadom na to, že sú tajné.
Tieto možnosti sa nepoužijú, ak sú citlivé informácie klasifikované ako "TRÈS SECRET/TOP SECRET".
Ak ide o informácie alebo dokumenty klasifikované ako „SECRET“ alebo „CONFIDENTIAL“ predseda Európskeho parlamentu rozhodne o výbere jednej z možností po predchádzajúcej dohode s Radou.
Príslušné informácie a dokumenty sa neuverejnia ani nepostúpia iným osobám.
4.
Záverečné ustanovenia
4.1.
Európsky parlament a Rada prijímajú samostatne opatrenia potrebné na zabezpečenie vykonávania tejto medziinštitucionálnej dohody, vrátane krokov potrebných na bezpečnostnú previerku zainteresovaných osôb.
4.2.
Obidva orgány majú záujem prerokovať podobné medziinštitucionálne dohody týkajúce sa klasifikovaných informácií v iných oblastiach činnosti Rady, pričom sa rozumie, že ustanovenia tejto medziinštitucionálnej dohody nepredstavujú precedens pre iné oblasti činnosti únie alebo Spoločenstva a nemajú vplyv na obsah iných medziinštitucionálnych dohôd.
4.3.
Táto medziinštitucionálna dohoda sa na žiadosť niektorého z orgánov opätovne posúdi po dvoch rokoch na základe skúseností získaných pri jej vykonávaní.
Príloha
Táto medziinštitucionálna dohoda sa vykonáva v súlade s príslušnými platnými nariadeniami, a najmä v súlade so zásadou, že súhlas pôvodcu informácie je nevyhnutnou podmienkou pre prenos klasifikovaných informácií podľa bodu 1.2.
Členovia osobitného výboru Európskeho parlamentu nahliadajú do citlivých dokumentov v zabezpečenej miestnosti v priestoroch Rady.
Táto medziinštitucionálna dohoda nadobúda účinnosť po tom, ako Európsky parlament prijme vnútorné bezpečnostné opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadami uvedenými v bode 2.1, a ktoré sú porovnateľné s opatreniami iných inštitúcií, tak aby sa zabezpečil rovnaký stupeň ochrany citlivých informácií.
C.
Vykonanie medziinštitucionálnej dohody o prístupe Parlamentu k citlivým informáciám v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky.
Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 23. októbra 2002 o vykonaní medziinštitucionálnej dohody o prístupe Európskeho parlamentu k citlivým informáciám v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky
Ú. v.
ES C 298, 30.11.2002, s.
4.
.
EURÓPSKY PARLAMENT,
so zreteľom na článok 9, a najmä na odseky 6 a 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43.
,
so zreteľom na bod 1 prílohy VII
Teraz príloha VIII.
, časť A tohto rokovacieho poriadku,
so zreteľom na čl. 20 rozhodnutia predsedníctva z 28. novembra 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu
Ú. v.
ES C 374, 29.12.2001, s.
1.
,
so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom a Radou o prístupe Európskeho parlamentu k citlivým informáciám Rady v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky,
so zreteľom na návrh predsedníctva,
so zreteľom na osobitnú povahu a zvlášť citlivý obsah niektorých prísne dôverných informácií v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky,
keďže v súlade s ustanoveniami dohodnutými medzi týmito dvoma orgánmi má Rada povinnosť informovať Parlament o citlivých dokumentoch,
keďže poslanci Európskeho parlamentu, ktorí sú členmi osobitného výboru vytvoreného na základe medziinštitucionálnej dohody, musia prejsť previerkou kvôli prístupu k citlivým informáciám v súlade s princípom „potreba vedieť".
so zreteľom na potrebu prijať osobitné opatrenia na prijímanie a na zaobchádzanie s nimi a ochranu citlivých informácií pochádzajúcich z Rady, členských štátov, tretích štátov alebo z medzinárodných organizácií,
ROZHODOL:
Článok 1
Týmto rozhodnutím sa prijímajú dodatočné opatrenia potrebné na vykonanie medziinštitucionálnej dohody o prístupe Európskeho parlamentu k citlivým informáciám v oblasti bezpečnostnej a obrannej politiky.
Článok 2
Rada vybavuje žiadosti Parlamentu o prístup k citlivým informáciám Rady v súlade s vlastnými pravidlami.
Ak boli vyžiadané dokumenty vypracované inými orgánmi, členskými štátmi, tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami, postúpi ich iba so súhlasom dotknutých orgánov, štátov alebo organizácií.
Článok 3
Predseda parlamentu zodpovedá za vykonanie medziinštitucionálnej dohody v rámci parlamentu.
V tejto súvislosti prijme všetky potrebné opatrenia, aby zabezpečil dôverné zaobchádzanie s informáciami získanými priamo od predsedu Rady alebo od generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa alebo s informáciami získanými počas nahliadania do citlivých dokumentov v priestoroch Rady.
Článok 4
Ak predseda Európskeho parlamentu alebo predseda výboru pre zahraničné veci, ľudské práva, spoločnú bezpečnosť a obrannú politiku požiada predsedníctvo Rady alebo generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, aby poskytli citlivé informácie osobitnému výboru, ktorý bol zriadený na základe medziinštitucionálnej dohody, urobia tak čo najskôr.
V tejto súvislosti poskytne Parlament miestnosť špeciálne vybavenú pre zaobchádzanie s citlivými informáciami.
Miestnosť sa vyberie tak, aby v nej bolo možné zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany, aká bola stanovená pre tento druh schôdze rozhodnutím Rady č. 2001/264/ES z 19. marca 2001
Ú. v.
ES L 101, 11.4.2001, s.
1.
o prijatí bezpečnostných predpisov Rady.
Článok 5
Informačná schôdza, ktorú riadi predseda Parlamentu alebo predseda uvedeného výboru, sa koná za zatvorenými dverami.
S výnimkou štyroch členov menovaných konferenciou predsedov, majú prístup do rokovacej miestnosti iba tí úradníci, ktorí boli na základe svojich funkčných povinností alebo potrieb pracoviska preverení a oprávnení na vstup na základe zásady „potreby poznať”.
Článok 6
Ak predseda Parlamentu alebo predseda uvedeného výboru požiada o oprávnenie nahliadať do dokumentov obsahujúcich citlivé informácie podľa bodu 3.3 uvedenej medziinštitucionálnej dohody, toto nahliadnutie sa uskutoční v priestoroch Rady.
Do dokumentov sa nahliada na mieste bez ohľadu na to, ktorá verzia je dostupná.
Článok 7
Poslanci, ktorí sa majú zúčastniť na informačných schôdzach alebo majú mať prístup k citlivým dokumentom, podliehajú previerke podobnej previerke členov Rady a Komisie.
V tejto súvislosti prijme predseda Parlamentu nevyhnutné opatrenia vo vzťahu k príslušným vnútroštátnym orgánom.
Článok 8
Úradníci, ktorí majú mať prístup k citlivým informáciám, sa podrobia previerke v súlade s ustanoveniami platnými pre ostatné orgány.
Úradníci preverení týmto spôsobom sa podľa zásady „potreby poznať“ pozvú na uvedené informačné schôdze, alebo im bude umožnené dôkladné preskúmanie predmetných dokumentov.
V tejto súvislosti umožní generálny tajomník prístup k dokumentom po porade s príslušnými orgánmi členských štátov na základe bezpečnostnej previerky vykonanej týmito orgánmi.
Článok 9
Informácie získané na týchto schôdzach alebo počas nahliadaní do týchto dokumentov v priestoroch Rady sa nesmú zverejňovať, šíriť alebo reprodukovať v žiadnej forme, či už vcelku alebo po častiach.
Takisto nie je povolený žiadny záznam citlivých informácií, ktoré poskytla Rada.
Článok 10
Poslanci, ktorých konferencia predsedov poverila prístupom k citlivým informáciám, sú viazaní mlčanlivosťou.
Poslanec, ktorý túto povinnosť poruší, bude v osobitnom výbore nahradený iným poslancom, ktorého určí konferencia predsedov.
Poslanec, ktorý porušil túto povinnosť, môže byť pred svojím vylúčením z osobitného výboru vypočutý konferenciou predsedov, ktorá sa zíde na osobitnej schôdzi za zatvorenými dverami.
Okrem postihu, ktorý spočíva vo vylúčení z osobitného výboru, môže byť poslanec v súlade s platnou legislatívou stíhaný v rámci súdneho konania.
Článok 11
Úradníci, ktorí boli riadne preverení a majú prístup k citlivým informáciám v súlade so zásadou „potreba vedieť", majú povinnosť mlčanlivosti.
Úradník, ktorý poruší túto povinnosť, podlieha vyšetrovaniu uskutočnenému v rámci právomocí predsedu a prípadnému disciplinárnemu konaniu v súlade so služobným poriadkom.
V prípade súdneho konania prijme predseda všetky opatrenia potrebné na to, aby príslušné vnútroštátne orgány mohli riadne konať.
Článok 12
Do pôsobnosti predsedníctva patria revízie, zmeny a doplnenia alebo výklad potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia.
Článok 13
Toto rozhodnutie tvorí prílohu k rokovaciemu poriadku Parlamentu a nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v
Úradnom
vestníku
Európskych
spoločenstiev
.
D.
Osobné konflikty záujmov
So súhlasom predsedníctva sa na základe odôvodneného rozhodnutia môže poslancovi odmietnuť nahliadnutie do dokumentu Parlamentu, ak predsedníctvo po vypočutí dotknutého poslanca dospeje k záveru, že také nahliadnutie by spôsobilo neprijateľné poškodenie inštitucionálnych záujmov Parlamentu alebo verejného záujmu a že dotknutý poslanec žiada o nahliadnutie zo súkromných a osobných dôvodov.
Poslanec sa môže proti takémuto rozhodnutiu písomne odvolať do jedného mesiaca od jeho oznámenia, pričom odvolanie musí byť odôvodnené.
Parlament o ňom rozhodne bez rozpravy počas schôdze, ktorá nasleduje po podaní odvolania.
E.
Pravidlá zaobchádzania s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu
Rozhodnutie predsedníctva Európskeho parlamentu zo 6. júna 2011 o pravidlách zaobchádzania s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu
Ú. v.
EÚ C 190, 30.6.2011, s.
2.
PREDSEDNÍCTVO EURÓPSKEHO PARLAMENU,
so zreteľom na článok 23 ods. 12 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu,
keďže:
(1)
Vzhľadom na Rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou
Ú. v.
EÚ L 304, 20.11.2010, s.
47.
podpísanú 20. októbra 2010 (ďalej len „rámcová dohoda“) je potrebná revízia rozhodnutia Predsedníctva z 13. novembra 2006 o predpisoch o zaobchádzaní s dôvernými dokumentmi.
(2)
Lisabonská zmluva ukladá Európskemu parlamentu nové úlohy a aby mohol Európsky parlament vykonávať činnosti v tých oblastiach, ktoré si vyžadujú určitý stupeň utajenia, je potrebné stanoviť základné zásady, minimálne bezpečnostné normy a vhodné postupy pre zaobchádzanie s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu, a to vrátane utajovaných skutočností.
(3)
S cieľom uľahčiť hladké fungovanie rozhodovacieho procesu v Európskej únii majú pravidlá uvedené v tomto rozhodnutí zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany ako zabezpečujú pravidlá prijaté ostatnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami zriadenými zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členskými štátmi, ako aj ich zlučiteľnosť s týmito pravidlami.
(4)
Ustanoveniami tohto rozhodnutia nie je dotknutý článok 15 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43.
.
(5)
Ustanoveniami tohto rozhodnutia nie je dotknutý článok 16 ZFEÚ ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov
Ú. v.
ES L 8, 12.1.2001, s.
1.
,
PRIJALO TOTO ROZHODNUTIE:
Článok
1
Cieľ
Toto rozhodnutie upravuje vznik, prijímanie, zasielanie a ukladanie dôverných informácií v Európskom parlamente s cieľom zabezpečiť zodpovedajúcu ochranu dôvernej povahy týchto informácií.
Najmä sa ním vykonáva príloha 2 rámcovej dohody.
Článok
2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto rozhodnutia:
(a)
„informácie“ znamenajú akékoľvek písomné alebo ústne informácie, bez ohľadu na nosič informácií a autora;
(b)
„dôverné informácie“ znamenajú „utajované skutočnosti EÚ“ (USEÚ) a neutajované „ostatné dôverné informácie“;
c)
„utajované skutočnosti EÚ“ (USEÚ) znamenajú akékoľvek informácie a materiály s označením „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE/EU SECRET“, „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ alebo „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ alebo s ekvivalentným vnútroštátnym alebo medzinárodným označením utajenia, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť rôzny stupeň poškodenia záujmov EÚ alebo jedného alebo viacerých členských štátov bez ohľadu na to, či takéto informácie pochádzajú z inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv alebo sú získané z členských štátov, tretích krajín alebo medzinárodných organizácií.
V tomto ohľade:
–
„TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť mimoriadne vážne poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
–
„SECRET UE/EU SECRET“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť vážne poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
–
„CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
–
„RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo byť nevýhodné pre záujmy Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
d)
„Ostatné dôverné informácie“ znamenajú akékoľvek iné dôverné informácie nepodliehajúce utajeniu vrátane informácií, na ktoré sa vzťahuje ochrana údajov alebo povinnosť služobného tajomstva, ktoré vzniknú v Európskom parlamente alebo ich Európskemu parlamentu poskytnú iné inštitúcie, orgány, úrady a agentúry zriadené zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členské štáty;
e)
„dokument“ znamená akékoľvek zaznamenané informácie bez ohľadu na ich fyzickú podobu alebo vlastnosti;
f)
„materiál“ znamená akýkoľvek dokument alebo časť zariadenia alebo vybavenia, či už vyrobeného alebo v procese výroby;
g)
„potreba vedieť“ znamená potrebu určitej osoby mať prístup k dôverným informáciám, aby mohla vykonávať úradnú funkciu alebo splniť úlohu;
h)
„povolenie“ znamená rozhodnutie (rozhodnutie o splnení podmienok), ktoré prijíma v prípade poslancov Európskeho parlamentu jeho predseda a v prípade úradníkov Európskeho parlamentu a ostatných zamestnancov pracujúcich pre politické skupiny generálny tajomník, a na základe ktorého sa jednotlivcom povoľuje prístup k utajovaným skutočnostiam EÚ do určitého stupňa utajenia, a to na základe kladného výsledku bezpečnostnej previerky vykonanej vnútroštátnym orgánom podľa vnútroštátneho práva a v súlade s ustanoveniami prílohy I časti 2;
i)
„zaradenie do nižšieho stupňa“ znamená zníženie stupňa utajenia;
j)
„odtajnenie“ znamená zrušenie akéhokoľvek utajenia;
k)
„pôvodca“ znamená riadne splnomocneného autora utajovaných skutočností EÚ alebo iných dôverných informácií;
l) „bezpečnostné upozornenia“ znamenajú vykonávacie technické opatrenia stanovené v prílohe II
Príloha bude prijatá neskôr.
.
Článok
3
Základné zásady a minimálne normy
1.
Zaobchádzanie s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu sa riadi základnými zásadami a minimálnymi normami stanovenými v prílohe I časti 1.
2.
Európsky parlament vytvorí v súlade s týmito základnými zásadami a minimálnymi normami systém pre riadenie bezpečnosti informácií (ISMS), ktorého cieľom bude uľahčovať parlamentnú a administratívnu prácu a pritom zabezpečovať ochranu všetkých dôverných informácií, s ktorými Európsky parlament pracuje, pričom budú v plnom rozsahu dodržiavané pravidlá, ktoré pôvodca týchto informácií stanoví v bezpečnostnom upozornení.
Spracovanie dôverných informácií automatizovanými informačnými systémami (IS) Európskeho parlamentu sa uskutočňuje v súlade s koncepciou zabezpečenia informácií (IA) a je stanovené v bezpečnostnom upozornení.
3.
Poslanci Európskeho parlamentu sa môžu oboznamovať s utajovanými informáciami až do a vrátane stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ bez toho, aby prešli bezpečnostnou previerkou.
Ak ide o informácie so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, musia podpísať čestné vyhlásenie, že obsah týchto informácií neposkytnú žiadnej tretej osobe.
Prístup k informáciám s vyšším stupňom utajenia ako je stupeň „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, majú len poslanci, ktorí prešli bezpečnostnou previerkou na zodpovedajúcej úrovni.
4.
Úradníci Európskeho parlamentu a ostatní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny sa môžu oboznamovať s dôvernými informáciami, ak majú preukázateľnú „potrebu vedieť“, pričom s informáciami s vyšším stupňom utajenia než „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ sa môžu oboznamovať iba ak prešli bezpečnostnou previerkou na zodpovedajúcej úrovni.
Článok
4
Vznik dôverných informácií a ich administratívne spracovanie Európskym parlamentom
1.
Predseda Európskeho parlamentu, predsedovia príslušných parlamentných výborov a generálny tajomník a/alebo akákoľvek iná osoba, ktorej bolo vydané riadne písomné povolenie, môže byť pôvodcom dôverných informácií a/alebo utajovaných informácií, ako sa stanovuje v bezpečnostných upozorneniach.
2.
Pôvodca utajovaných informácií pri ich vzniku uplatní vhodný stupeň utajenia v súlade s medzinárodnými normami a vymedzeniami uvedenými v prílohe I. Pôvodca zároveň spravidla určí, kto je oprávnený oboznamovať sa s informáciami vzhľadom na daný stupeň utajenia.
Tieto informácie sa oznámia oddeleniu pre dôverné informácie (CIS) vo chvíli, keď sa dokument na tomto oddelení uschová.
3.
S dôvernými informáciami, na ktoré sa vzťahuje služobné tajomstvo, sa nakladá v súlade s pokynmi uvedenými v bezpečnostných upozorneniach.
Článok
5
Prijímanie dôverných informácií zo strany Európskeho parlamentu
1.
Dôverné informácie, ktoré Európsky parlament dostane, sa oznamujú takto:
utajované skutočnosti EÚ so stupňom utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ a iné dôverné informácie sekretariátu parlamentného orgánu/funkcionára, ktorí podali žiadosť,
utajované skutočnosti EÚ so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ a vyšším oddeleniu CIS.
2.
Registráciu, ukladanie a vysledovateľnosť dôverných informácií zabezpečuje buď sekretariát parlamentného orgánu/funkcionára, ktorí tieto informácie dostali, alebo oddelenie CIS.
3.
V prípade dôverných informácií, ktoré poskytuje Komisia podľa rámcovej dohody, sú dohodnuté opatrenia v zmysle bodu 3.2 prílohy II rámcovej dohody určené na zachovanie dôvernosti informácií (opatrenia ustanovené spoločnou dohodou týkajúce sa adresátov, nahliadania do dokumentov, napríklad preskúmanie v zabezpečenej čitárni, schôdze za zatvorenými dverami a iné) uložené spoločne s dôvernými informáciami na sekretariáte parlamentného orgánu/funkcionára alebo na oddelení CIS, pokiaľ ide o informácie so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ alebo vyšším.
4.
Opatrenia uvedené v odseku 3 sa môžu obdobne uplatniť aj na poskytovanie dôverných informácií zo strany iných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členskými štátmi.
5.
Utajované skutočnosti EÚ so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ sa Európskemu parlamentu poskytujú v súlade s ďalšími opatreniami dohodnutými medzi parlamentným orgánom/funkcionárom, ktorí podali žiadosť o informáciu a inštitúciou EÚ alebo členským štátom, ktorý informáciu poskytol.
Konferencia predsedov zriadi výbor dohľadu.
Jeho cieľom bude zabezpečiť úroveň ochrany zodpovedajúcu danému stupňu utajenia.
Článok
6
Poskytovanie USEÚ Európskym parlamentom tretím stranám
Európsky parlament môže so súhlasom pôvodcu USEÚ poskytnúť USEÚ inej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre zriadeným zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členského štátu pod podmienkou, že pri nakladaní s USEÚ v rámci ich oddelení a priestorov zabezpečia dodržiavanie pravidiel rovnocenných pravidlám stanoveným v tomto rozhodnutí.
Článok
7
Ukladanie a sprístupňovanie dôverných informácií v zabezpečených priestoroch (zabezpečené čitárne)
1.
Zabezpečené čitárne umožňujú bezpečné ukladanie dokumentov a nie sú v nich kopírovacie stroje, telefóny, faxové zariadenia, skenery alebo iné technické zariadenie na reprodukciu alebo prenos dokumentov.
2.
Na prístup do zabezpečenej čitárne sa uplatňujú tieto podmienky:
(a)
Prístup majú iba tieto osoby:
poslanci Európskeho parlamentu, úradníci Európskeho parlamentu a iní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny, ktorí sú riadne určení v súlade s opatreniami uvedenými v článku 4 ods. 2 alebo článku 5 ods. 3 a ods. 4;
úradníci Európskeho parlamentu zodpovední za riadenie oddelenia CIS;
v prípade potreby úradníci Európskeho parlamentu zodpovední za všeobecnú a požiarnu bezpečnosť.
Upratovanie v zabezpečených priestoroch sa vykonáva len za prítomnosti a pod dohľadom úradníka pracujúceho na oddelení CIS.
(b)
Každá osoba, ktorá má záujem o prístup k dôverným informáciám, poskytne svoje meno vopred oddeleniu CIS.
Oddelenie CIS skontroluje totožnosť každej osoby, ktorá podá žiadosť o prístup k takýmto informáciám a v prípade potreby overí, či má daná osoba bezpečnostnú previerku na zodpovedajúcej úrovni a či je na základe opatrení uvedených v článku 4 ods. 2 alebo článku 5 ods. 3 a ods. 4 oprávnená na prístup k týmto informáciám.
(c)
Oddelenie CIS môže odmietnuť prístup do čitárne osobe, ktorá nie je oprávnená do nej vstúpiť podľa písmen a) a b).
Akékoľvek námietky voči rozhodnutiu oddelenia CIS sa v prípade poslancov Európskeho parlamentu predložia predsedovi Európskeho parlamentu a v iných prípadoch generálnemu tajomníkovi.
3.
Na sprístupňovanie dôverných informácií v zabezpečenej čitárni sa uplatňujú tieto podmienky:
(a)
Osoby, ktoré sú oprávnené oboznámiť sa s informáciami a ktoré predložili žiadosť podľa odseku 2 písm. b), sa dostavia na oddelenie CIS.
S výnimkou mimoriadnych okolností (napríklad v prípade početných žiadostí o sprístupnenie informácií podaných v krátkom čase) sa môžu dôverné informácie sprístupniť v zabezpečenej čitárni v jednom čase vždy len jednej osobe za prítomnosti úradníka oddelenia CIS.
Uvedený úradník informuje oprávnenú osobu o jej povinnostiach a najmä ju požiada, aby podpísala čestné vyhlásenie, ktorým sa zaviaže, že obsah informácie neoznámi žiadnej tretej osobe.
(b)
Počas oboznamovania sa s informáciami je zakázaná komunikácia s vonkajším prostredím (vrátane používania telefónov alebo iných technológií), robenie si poznámok a kopírovanie či fotografovanie sprístupnených dôverných informácií.
(c)
Predtým ako osoba dostane povolenie opustiť zabezpečenú čitáreň, zodpovedný úradník oddelenia CIS uvedený v písmene a) sa uistí o tom, či sú dôverné informácie, s ktorými sa osoba oboznamovala, na mieste, neporušené a úplné.
4.
V prípade porušenia vyššie uvedených pravidiel zodpovedný pracovník oddelenia CIS informuje generálneho tajomníka, ktorý podá správu predsedovi, ak tieto pravidlá porušil poslanec Európskeho parlamentu.
Článok
8
Minimálne požiadavky pre iné formy sprístupnenia dôverných informácií
1.
Pokiaľ ide o administratívne spracovanie dôverných informácií počas schôdzí za zatvorenými dverami, sekretariát parlamentného orgánu/funkcionára zodpovedného za schôdzu zabezpečí, aby:
do miestnosti konania schôdze mohli vstúpiť len osoby, ktoré sa majú schôdze zúčastniť a ktoré majú bezpečnostnú previerku na potrebnej úrovni;
boli všetky dokumenty očíslované, rozdané na začiatku schôdze a zozbierané na jej konci a aby sa z týchto dokumentov nerobili poznámky, aby sa nekopírovali ani nefotografovali;
zápisnica zo schôdze neobsahovala zmienku o obsahu diskusie k informácii, ktorá sa prejednávala dôverným spôsobom;
dôverné informácie poskytované ústne príjemcom v Európskom parlamente podliehali rovnakej úrovni ochrany ako písomné dôverné informácie.
Súčasťou tejto ochrany môže byť čestné vyhlásenie zo strany príjemcov týchto informácií, že ich obsah nesprostredkujú žiadnej tretej osobe.
2.
Na administratívne spracovanie dôverných informácií sekretariátom parlamentného orgánu/funkcionára mimo schôdzí za zatvorenými dverami sa uplatňujú tieto podmienky:
vytlačené dokumenty sa osobne odovzdajú vedúcemu sekretariátu, ktorý ich zaregistruje a vydá potvrdenie o prijatí;
tieto dokumenty v čase, keď sa práve nepoužívajú, uschová sekretariát na svoju zodpovednosť na uzamknutom mieste;
bez toho, aby bolo dotknuté administratívne spracovanie dôverných informácií počas schôdzí za zatvorenými dverami ustanovené v odseku 1, sa tieto dokumenty v žiadnom prípade nemôžu kopírovať, uchovávať na inom nosiči alebo komukoľvek postupovať;
prístup k takým dokumentom sa obmedzí na ich adresátov a v súlade s opatreniami uvedenými v článku 4 ods. 2, článku 5 ods. 3 alebo ods. 4 prebieha pod dohľadom sekretariátu;
sekretariát vedie záznamy o osobách, ktoré nahliadali do dokumentov, ako aj o dátumoch a časoch nahliadnutia.
Tieto záznamy sa postúpia oddeleniu CIS so zreteľom na zostavenie výročnej správy uvedenej v článku 12.
Článok
9
Archivovanie dôverných informácií
1.
V priestoroch Európskeho parlamentu je zaistený bezpečný systém archivovania.
Dôverné informácie definitívne uložené na oddelení CIS alebo na sekretariáte parlamentného orgánu/funkcionára sa presúvajú do bezpečného archívu na oddelení CIS po šiestich mesiacoch odo dňa, keď boli naposledy sprístupnené, a najneskôr rok odo dňa, keď boli uložené.
2.
Oddelenie CIS je zodpovedné za spravovanie bezpečného archívu v súlade so štandardnými archivačnými kritériami.
3.
Sprístupnenie dôverných informácií archivovaných v bezpečných archívoch sa uskutočňuje za týchto podmienok:
prístup k dôverným informáciám majú len osoby, ktorých meno alebo funkcia boli overené na základe sprievodného dokladu vyplneného pri uložení týchto informácií;
žiadosť o sprístupnenie dôverných informácií treba predložiť oddeleniu CIS, ktoré zabezpečí presun príslušného dokumentu do zabezpečenej čitárne;
uplatňujú sa postupy a podmienky pre sprístupňovanie dôverných informácií uvedené v článku 7.
Článok
10
Zaradenie do nižšieho stupňa a odtajnenie USEÚ
1.
Zníženie stupňa utajenia a odtajnenie USEÚ je možné len s povolením ich pôvodcu a, ak je to potrebné, po prediskutovaní s ostatnými zainteresovanými stranami.
Zníženie stupňa utajenia alebo odtajnenie sa potvrdzuje písomne.
Pôvodca je zodpovedný za informovanie adresátov o tejto zmene a títo adresáti sú zase povinní informovať o tejto zmene akýchkoľvek iných následných adresátov, ktorým dokument alebo jeho kópiu zaslali.
Ak je to možné, pôvodcovia vyznačujú na utajovaných dokumentoch dátum, obdobie alebo udalosť, keď sa stupeň utajenia obsahu môže znížiť alebo sa obsah môže odtajniť.
Inak dokumenty revidujú aspoň každých päť rokov, aby sa presvedčili, či je pôvodné utajenie potrebné.
2.
Odtajnenie dokumentov uložených v bezpečných archívoch sa uskutoční najneskôr po uplynutí 30 rokov v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 z 1. februára 1983 o otvorení historických archívov Európskeho hospodárskeho spoločenstva a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu pre verejnosť
Ú. v.
ES L 43, 15.2.1983, s.
1.
.
Odtajnenie uskutoční pôvodca dôverných informácií alebo útvar, ktorý je práve za ne zodpovedný, v súlade s prílohou I časťou 1 oddielom 10.
Článok
11
Porušenie dôvernosti
1.
Porušenie dôvernosti vo všeobecnosti a najmä porušenie tohto rozhodnutia v prípade poslancov Európskeho parlamentu znamená uplatnenie príslušných ustanovení týkajúcich sa trestov vymedzených v Rokovacom poriadku Európskeho parlamentu.
2.
Porušenia zo strany zamestnancov vedú k uplatneniu postupov a trestov stanovených v Služobnom poriadku úradníkov Európskej únie alebo v Podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie ustanovených nariadením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68
Ú. v.
ES L 56, 4.3.1968, s.
1.
(ďalej len „služobný poriadok“).
3.
Predseda a generálny tajomník v prípade potreby nariadia vyšetrovanie.
Článok
12
Úpravy tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích predpisov a výročné správy o uplatňovaní tohto rozhodnutia
1.
Generálny tajomník navrhuje každú potrebnú úpravu tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích príloh a príslušné návrhy postúpi Predsedníctvu, ktoré o nich rozhodne.
2.
Generálny tajomník každoročne predkladá Predsedníctvu správu o vykonávaní tohto rozhodnutia.
Článok
13
Prechodné a záverečné ustanovenia
1.
Dôverné informácie, ktoré existovali na oddelení CIS alebo v archívoch pred prijatím tohto rozhodnutia, sa automaticky utajujú na úrovni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, pokiaľ sa ich pôvodca nerozhodne neutajiť ich alebo utajiť ich s vyšším stupňom utajenia alebo s označením do jedného roka od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.
2.
Ak sa pôvodca týchto dôverných informácií rozhodne použiť pre takéto dôverné informácie vyšší stupeň utajenia, pôvodca alebo ním poverení zástupcovia označia dokumenty najnižším možným stupňom utajenia a postupujú v súčinnosti s oddelením CIS a v súlade s kritériami stanovenými v prílohe I.
3.
Rozhodnutie Predsedníctva z 13. novembra 2006 o predpisoch o zaobchádzaní s dôvernými dokumentmi sa zrušuje.
4.
Rozhodnutie Predsedníctva z 24. októbra 2005 poverujúce generálneho tajomníka vytvorením výboru pre odtajňovanie a prijatím rozhodnutí o otázke odtajňovania sa zrušuje.
Článok
14
Nadobudnutie účinnosti
1.
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v
Úradnom
vestníku
Európskej
únie
.
2.
Uplatňuje sa od 1. júla 2011.
PRÍLOHA
I
ČASŤ
I
ZÁKLADNÉ ZÁSADY A MINIMÁLNE NORMY BEZPEČNOSTI PRE OCHRANU DÔVERNÝCH INFORMÁCIÍ
1.
ÚVOD
Tieto ustanovenia určujú základné zásady a minimálne bezpečnostné normy, ktoré musí dodržiavať Európsky parlament na všetkých miestach zamestnávania, rovnako ako všetci príjemcovia USEÚ a iných dôverných informácií, aby sa zaručila bezpečnosť a všetci zainteresovaní si mohli byť istí, že je zabezpečená spoločná úroveň ochrany.
Dopĺňajú ich pravidlá týkajúce sa zaobchádzania s dôvernými informáciami zo strany parlamentných výborov a iných parlamentných orgánov/funkcionárov.
2.
VŠEOBECNÉ ZASADY
Bezpečnostná politika Európskeho parlamentu tvorí neoddeliteľnú súčasť jeho všeobecnej politiky vnútorného riadenia a vychádza teda zo zásad upravujúcich jeho všeobecnú politiku.
Medzi tieto zásady patrí zákonnosť, transparentnosť, zodpovednosť a subsidiarita a proporcionalita.
Princíp zákonnosti predstavuje potrebu ostať pri vykonávaní bezpečnostných funkcií prísne v právnom rámci a dodržať uplatniteľné právne náležitosti.
Znamená to tiež, že povinnosti v oblasti bezpečnosti musia vychádzať z príslušných ustanovení právnych predpisov.
V plnej miere sa uplatňujú ustanovenia služobného poriadku, najmä jeho článok 17 o povinnosti zamestnancov zdržať sa nepovoleného zverejnenia informácií získaných pri vykonávaní služby a jeho hlava IV o disciplinárnych opatreniach.
Napokon to znamená, že porušenie bezpečnosti v rámci zodpovednosti Európskeho parlamentu sa musí riešiť spôsobom, ktorý je v súlade s politikou Európskeho parlamentu o disciplinárnych opatreniach.
Princíp transparentnosti znamená, že v súvislosti so všetkými pravidlami a ustanoveniami týkajúcimi sa bezpečnosti je potrebná jednoznačnosť, rovnováha medzi rôznymi útvarmi a rôznymi oblasťami (fyzická bezpečnosť v porovnaní s ochranou informácií atď.) a je nevyhnutná konzistentná a štruktúrovaná politika informovanosti o bezpečnosti.
Tiež to znamená potrebu jasných písomných usmernení o vykonávaní bezpečnostných opatrení.
Princíp zodpovednosti znamená, že povinnosti v oblasti bezpečnosti musia byť jednoznačne vymedzené.
Okrem toho poukazuje na potrebu pravidelne monitorovať, či sa tieto povinnosti riadne plnia.
Princíp subsidiarity znamená, že bezpečnosť sa organizuje na čo najnižšej úrovni a čo najbližšie ku generálnym riaditeľstvám a útvarom Európskeho parlamentu.
Princíp proporcionality znamená, že bezpečnostné činnosti sa musia prísne obmedziť iba na to, čo je absolútne nevyhnutné, a že bezpečnostné opatrenia musia byť úmerné k záujmom, ktoré sa majú chrániť, a k skutočnej alebo potenciálnej hrozbe voči týmto záujmom, aby tieto záujmy boli chránené spôsobom, ktorý spôsobuje čo najmenšie narušenie.
3.
ZÁKLADY BEZPEČNOSTI INFORMÁCIÍ
Základmi dobrej bezpečnosti informácií sú:
(a)
v rámci Európskeho parlamentu útvar zaisťovania informačnej bezpečnosti INFOSEC zodpovedný za spoluprácu s príslušným bezpečnostným orgánom s cieľom poskytovať informácie a poradenstvo v oblasti technických bezpečnostných hrozieb a prostriedkov ochrany proti nim;
(b)
úzka spolupráca medzi zodpovednými útvarmi Európskeho parlamentu a bezpečnostnými službami ostatných inštitúcií EÚ.
4.
ZÁSADY INFORMAČNEJ BEZPEČNOSTI
4.1.
Ciele
Hlavné ciele informačnej bezpečnosti sú:
(a)
chrániť utajované skutočnosti EÚ (USEÚ) a iné dôverné skutočnosti pred špionážou, ohrozením alebo neoprávneným prezradením;
(b)
chrániť USEÚ, s ktorými sa narába v komunikačných a informačných systémoch a sieťach, pred ohrozením ich dôvernosti, celistvosti a dostupnosti;
(c)
chrániť priestory Európskeho parlamentu, v ktorých sa uchovávajú USEÚ, pred sabotážou a úmyselným poškodením;
(d)
v prípade zlyhania bezpečnosti posúdiť spôsobenú škodu, obmedziť jej dôsledky, uskutočniť bezpečnostné vyšetrovanie a prijať potrebné nápravné opatrenia.
4.2.
Utajovanie
4.2.1
Ak ide o dôvernosť, potrebná je starostlivosť a skúsenosti s výberom informácií a materiálu, ktoré sa majú chrániť, a posúdenie stupňa ochrany, ktorú si vyžadujú.
Podstatné je, aby stupeň ochrany zodpovedal bezpečnostnej citlivosti jednotlivej informácie alebo materiálu, ktoré treba zabezpečiť.
Aby sa zabezpečil hladký tok informácií, treba predchádzať nadmernému alebo nedostatočnému utajovaniu.
4.2.2
Systém utajenia je nástroj na realizovanie zásad ustanovených v tomto oddiele; podobný systém utajovania sa dodržiava pri plánovaní a organizovaní spôsobov čelenia špionáži, sabotáži, terorizmu a iným hrozbám tak, aby sa zabezpečila maximálna ochrana najdôležitejších priestorov, v ktorých sa uchovávajú USEÚ, a najdôležitejších bodov v rámci takýchto priestorov.
4.2.3
Zodpovednosť za utajovanie informácií spočíva výlučne na pôvodcovi danej informácie.
4.2.4
Stupeň utajenia môže závisieť výlučne na obsahu danej informácie.
4.2.5
Ak je viacero informácií zoskupených spolu, stupeň utajenia, ktorý sa vzťahuje na celok, musí byť aspoň taký, ako je najvyšší stupeň utajenia uplatňovaný na jednotlivé takto zoskupené položky.
Súbor informácií však môže mať pridelený vyšší stupeň utajenia ako jeho jednotlivé časti.
4.2.6
Utajenie sa stanoví iba vtedy, ak je potrebné, a na dobu, na akú je potrebné.
4.3.
Ciele bezpečnostných opatrení
Bezpečnostné opatrenia:
(e)
sa vzťahujú na všetky osoby, ktoré majú prístup k USEÚ, nosiče informácií uchovávajúce USEÚ a iné dôverné informácie, ako aj na všetky priestory, v ktorých sa nachádzajú takéto informácie, a na dôležité zariadenia;
(f)
sú navrhnuté tak, aby sa zistili osoby, ktorých postavenie môže ohroziť bezpečnosť takýchto informácií a dôležitých zariadení, ktoré uchovávajú takéto informácie, a aby umožnili vylúčenie alebo odvolanie takýchto osôb;
(g)
zabraňujú akejkoľvek nepovolanej osobe v prístupe k takýmto informáciám alebo k zariadeniam, ktoré ich obsahujú;
(h)
zabezpečujú, aby sa takéto informácie rozširovali výlučne na základe zásady „potreba vedieť“, ktorá je zásadná pre všetky aspekty bezpečnosti;
(i)
zabezpečujú celistvosť (t. j. prevenciu pred poškodením, neoprávnenou zmenou alebo neoprávneným vymazaním) a dostupnosť (tým, ktorí potrebujú a majú povolený prístup) všetkých dôverných informácií, utajovaných alebo neutajovaných, a najmä takých informácií, ktoré sa uchovávajú, spracúvajú alebo prenášajú v elektromagnetickej podobe.
5.
SPOLOČNÉ MINIMÁLNE NORMY
Európsky parlament zabezpečuje, aby spoločné minimálne bezpečnostné normy dodržiavali všetci príjemcovia USEÚ v rámci inštitúcie a pod jej právomocou, najmä všetky servisy a všetci dodávatelia tak, aby tieto informácie bolo možné odovzdať s dôverou, že sa s nimi bude zaobchádzať s rovnakou starostlivosťou.
Takéto minimálne normy obsahujú kritériá pre bezpečnostnú previerku úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny a postupy na ochranu dôverných informácií.
Európsky parlament umožní prístup k týmto informáciám vonkajším orgánom iba za podmienky, že zabezpečia, aby sa s nimi nakladalo v súlade s ustanoveniami, ktoré sú aspoň na striktne rovnocennej úrovni, ako sú tieto spoločné minimálne normy.
Takéto spoločné minimálne normy sa tiež uplatnia, keď Európsky parlament zmluvou alebo dohodou o grante zverí úlohy zahŕňajúce dôverné informácie priemyselným alebo iným subjektom.
6.
BEZPEČNOSŤ ÚRADNÍKOV EURÓPSKEHO PARLAMENTU A INÝCH ZAMESTNANCOV EURÓPSKEHO PARLAMENTU PRACUJÚCICH PRE POLITICKÉ SKUPINY
6.1.
Bezpečnostné poučenie úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny
Všetci úradníci Európskeho parlamentu a iní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny vo funkciách, kde by mohli mať prístup k USEÚ, sú pri prevzatí úlohy a potom v pravidelných intervaloch dôkladne poučení o potrebe bezpečnosti a o postupoch na jej dosiahnutie.
Takéto osoby musia písomne potvrdiť, že si uplatniteľné bezpečnostné opatrenia prečítali a plne im porozumeli.
6.2.
Zodpovednosť vedúcich pracovníkov
Vedúci pracovníci majú povinnosť poznať tých členov svojho personálu, ktorí pri práci prichádzajú do styku s utajovanými skutočnosťami, alebo ktorí majú prístup k zabezpečeným komunikačným alebo informačným systémom, a zaznamenávať a hlásiť akékoľvek udalosti alebo zjavné citlivé miesta, u ktorých je pravdepodobné, že by mohli mať vplyv na bezpečnosť.
6.3.
Bezpečnostné postavenie úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny
Vypracujú sa postupy, ktoré zabezpečia, že v prípade zistenia nepriaznivej informácie o úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inom zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcom pre politickú skupinu sa podniknú kroky na určenie, či daný jednotlivec pracuje s utajovanými skutočnosťami alebo má prístup k zabezpečeným komunikačným alebo informačným systémom, a informuje sa o tom zodpovedný útvar Európskeho parlamentu.
Ak sa preukáže, že takýto jednotlivec predstavuje bezpečnostné riziko, je vylúčený alebo odvolaný z plnenia úloh, pri ktorých by mohol ohrozovať bezpečnosť.
7.
FYZICKÁ BEZPEČNOSŤ
Fyzická bezpečnosť znamená uplatňovanie fyzických a technických ochranných opatrení na zamedzenie neoprávneného prístupu k USEÚ.
7.1.
Potreba ochrany
Stupeň opatrení fyzickej bezpečnosti, ktoré sa majú uplatňovať na zaistenie ochrany USEÚ, je úmerný utajeniu, rozsahu a ohrozeniu uchovávaných informácií a materiálu.
Všetky osoby, ktoré majú k dispozícii USEÚ, dodržiavajú jednotné postupy týkajúce sa utajovania týchto informácií a musia spĺňať spoločné normy ochrany týkajúce sa uchovávania, prenosu a likvidácie informácií a materiálu vyžadujúceho ochranu.
7.2.
Kontrola
Pred zanechaním priestorov obsahujúcich USEÚ bez dozoru osoby, ktoré ich spravujú, zabezpečia, aby takéto utajované skutočnosti boli bezpečne uschované a aby sa aktivovali všetky bezpečnostné zariadenia (zámky, poplašné zariadenia atď.).
Po pracovnom čase sa vykonávajú ďalšie nezávislé kontroly.
7.3.
Bezpečnosť budov
Budovy, v ktorých sa uchovávajú USEÚ alebo zabezpečené komunikačné a informačné systémy, sa chránia proti neoprávnenému prístupu.
Povaha ochrany, ktorá sa poskytuje USEÚ, napríklad zamrežovanie okien, zámky na dverách, stráž pri vstupoch, automatizované systémy kontroly vstupu, bezpečnostné kontroly a hliadky, poplašné systémy, systémy na zisťovanie narušenia a strážne psy, závisí od:
(a)
utajenia, množstva a umiestnenia informácií a materiálov, ktoré sa majú chrániť, v rámci budovy;
(b)
kvality bezpečnostných schránok pre dotknuté informácie a materiály a
(c)
fyzickej povahy a umiestnenia budovy.
Povaha ochrany poskytovaná komunikačným a informačným systémom podobne závisí od stanovenia hodnoty príslušného majetku a možnej škody, ak by bola ohrozená bezpečnosť, od fyzickej povahy a umiestnenia budovy, v ktorej sa nachádza systém, a od umiestnenia tohto systému v budove.
7.4.
Pohotovostné plány
Vopred sa vypracujú podrobné plány na ochranu utajovaných skutočností počas núdzovej situácie.
8.
VYMEDZENIE ZABEZPEČENIA, OZNAČENIA, UVEDENIE A RIADENIE UTAJOVANIA
8.1.
Vymedzenie zabezpečenia
Nie sú povolené žiadne iné stupne utajenia ako stupne vymedzené v článku 2 tohto rozhodnutia.
Na určenie limitov platnosti utajenia (znamenajúce pre utajované skutočnosti automatické zníženie stupňa utajenia alebo odtajnenie) sa môže použiť dohodnuté vymedzenie zabezpečenia.
Toto vymedzenie je buď „AŽ DO … (čas/dátum)“ alebo „AŽ DO … (udalosť)“.
Dodatočné vymedzenie zabezpečenia ako CRYPTO alebo ľubovoľné iné vymedzenie zabezpečenia uznané v EÚ sa uplatňuje, ak existuje potreba obmedzenej distribúcie a osobitného nakladania s utajovanou skutočnosťou v porovnaní s tým, čo určuje stupeň utajenia.
Vymedzenia zabezpečenia sa používajú iba v kombinácii s utajením.
8.2.
Označenia
Označenie sa môže používať na špecifikovanie oblasti, na ktorú sa vzťahuje daný dokument, alebo konkrétnej distribúcie na základe potreby vedieť, alebo (pre neutajované skutočnosti) na označenie konca zákazu.
Označenie nie je utajenie a nesmie sa použiť namiesto utajenia.
8.3.
Uvedenie utajení a vymedzení zabezpečenia
Utajenia sa uvádzajú takto:
(a)
na dokumenty stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ mechanickými alebo elektronickými prostriedkami;
(b)
na dokumenty stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ mechanickými prostriedkami alebo ručne alebo tlačou na vopred opečiatkovaný zaevidovaný papier;
(c)
na dokumenty „SECRET UE/EU SECRET“ a „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ mechanickými prostriedkami alebo ručne.
Vymedzenia zabezpečenia sa uvádzajú priamo pod stupňom utajenia rovnakými prostriedkami ako uvedenie utajenia.
8.4.
Riadenie utajovania
8.4.1
Všeobecne
Informácie sa utajujú iba vtedy, ak je to potrebné.
Utajenie sa uvedie jasne a správne a zachováva sa iba dovtedy, pokiaľ si informácie vyžadujú ochranu.
Zodpovednosť za utajovanie informácií a za prípadné následné zníženie stupňa utajenia alebo odtajnenie spočíva výlučne na pôvodcovi.
Úradníci Európskeho parlamentu utajujú informácie, znižujú ich stupeň utajenia alebo ich odtajňujú na základe pokynov generálneho tajomníka alebo na základe jeho poverenia.
Podrobné postupy na zaobchádzanie s utajovanými dokumentmi sa koncipujú tak, aby sa zaistila ochrana primeraná informáciám, ktoré obsahujú.
Počet osôb oprávnených byť pôvodcom dokumentov „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ je čo najmenší a ich mená sú uvedené na zozname vypracovanom oddelením CIS.
8.4.2
Uplatňovanie utajenia
Utajovanie dokumentov je určené úrovňou citlivosti ich obsahu v súlade s vymedzeniami uvedenými v článku 2 písm. c).
Dôležité je, aby sa utajenie používalo správne a striedmo, najmä pokiaľ ide o utajenie stupňa „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.
Stupeň utajenia listu alebo dokumentu obsahujúceho prílohy je rovnaký, ako najvyšší stupeň utajenia jeho príloh.
Pôvodca dokumentu jasne uvedie úroveň utajenia listu alebo nóty v prípade oddelenia od príloh.
Pôvodca dokumentu, ktorý sa má utajovať, musí mať na pamäti pravidlá uvedené vyššie a obmedziť tendenciu nadmerného alebo nedostatočného utajovania.
Jednotlivé strany, odseky, oddiely, prílohy, dodatky, doplnky a vložky daného dokumentu môžu vyžadovať rozličné stupne utajenia a musia sa podľa toho utajiť.
Stupeň utajenia dokumentu ako celku je rovnaký, ako má jeho časť s najvyšším stupňom utajenia.
9.
KONTROLY
Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť vykonáva pravidelné kontroly bezpečnostných mechanizmov na ochranu USEÚ, pri čom mu môže pomáhať oddelenie CIS.
Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť a útvary pre bezpečnosť iných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv, ktoré disponujú USEÚ, sa tiež môžu dohodnúť, že budú vykonávať partnerské hodnotenie bezpečnostných mechanizmov na ochranu USEÚ.
10.
POSTUP PRI ODTAJŇOVANÍ
10.1
Oddelenie CIS preskúma USEÚ a predloží pôvodcovi dokumentu návrhy na odtajnenie v každom prípade najneskôr v 25. roku od dátumu vytvorenia dokumentu.
Dokumenty, ktoré sa neodtajnia pri prvom preskúmaní, sa opätovne pravidelne preskúmajú najmenej každých päť rokov.
10.2
Okrem dokumentov, ktoré sa v skutočnosti nachádzajú v zabezpečených archívoch a sú riadne utajené, sa postup odtajnenia môže týkať aj iných dôverných informácií, ktoré sa nachádzajú buď v zabezpečených archívoch alebo v Archívnom a dokumentačnom stredisku Európskeho parlamentu (CARDOC).
10.3
Oddelenie CIS bude v mene pôvodcu zodpovedné za informovanie adresátov dokumentu o tejto zmene utajenia a adresáti sú zase zodpovední za informovanie akýchkoľvek následných adresátov, ktorým dokument alebo jeho kópiu zaslali, o tejto zmene.
10.4
Odtajnenie nemá vplyv na žiadne označenia, ktoré sa na dokumente môžu vyskytovať.
10.5
Pôvodný stupeň utajenia v hornej a dolnej časti každej strany sa škrtne.
Prvá (titulná) strana dokumentu sa opečiatkuje a doplní referenčným číslom CIS.
10.6
Text odtajneného dokumentu sa pripojí k elektronickej zložke alebo rovnocennému systému, v ktorom bol zaregistrovaný.
10.7
V prípade dokumentov spadajúcich pod výnimku súvisiacu so súkromím a integritou jednotlivca alebo obchodnými záujmami a v prípade citlivých dokumentov sa uplatní článok 2 nariadenia (EHS, Euratom) č. 354/83.
10.8 Okrem ustanovení v bodoch 10.1 až 10.7 sa uplatňujú tieto pravidlá:
(a)
pokiaľ ide o dokumenty tretích strán, oddelenie CIS pred odtajnením konzultuje s dotknutou treťou stranou.
Tretia strana má osem týždňov na predloženie pripomienok;
(b)
pokiaľ ide o výnimku súvisiacu so súkromím a integritou jednotlivca, pri odtajnení sa zohľadní najmä súhlas danej osoby, nemožnosť identifikácie danej osoby a/alebo skutočnosť, že táto osoba už nie je nažive;
(c)
pokiaľ ide o výnimku súvisiacu s obchodnými záujmami fyzickej alebo právnickej osoby, dotknutá osoba môže byť informovaná prostredníctvom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie a môže sa jej dať lehota štyroch týždňov od dňa zverejnenia na prípadné pripomienky.
ČASŤ
2
POSTUP BEZPEČNOSTNEJ PREVIERKY
11.
POSTUP BEZPEČNOSTNEJ PREVIERKY POSLANCOV EURÓPSKEHO PARLAMENTU
11.1
Vzhľadom na výsady a právomoci Európskeho parlamentu sa jeho poslanci bez bezpečnostnej previerky môžu oboznamovať s USEÚ až do stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ vrátane.
Ak ide o informácie so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, musia podpísať čestné vyhlásenie, že obsah týchto informácií neposkytnú žiadnej tretej osobe.
11.2
Na prístup k informáciám so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ alebo „SECRET UE/EU SECRET“ musia poslanci Európskeho parlamentu získať povolenie v súlade s postupom uvedeným v bodoch 11.3 a 11.4.
11.3
Povolenie sa udelí iba poslancom Európskeho parlamentu, ktorí prešli bezpečnostnou previerkou príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov v súlade s postupom uvedeným v bodoch 11.9 až 11.14.
Za udelenie povolenia poslancom zodpovedá predseda.
11.4
Predseda môže udeliť povolenie po získaní stanoviska príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov na základe bezpečnostnej previerky, ktorá sa vykonala v súlade s bodmi 11.8 až 11.13.
11.5
Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť vedie aktualizovaný zoznam všetkých poslancov Európskeho parlamentu, ktorým sa udelilo povolenie, vrátane dočasného povolenia v zmysle bodu 11.15.
11.6
Povolenie je platné počas obdobia piatich rokov alebo počas doby trvania úloh, v súvislosti s ktorými bolo udelené, podľa toho, ktoré z týchto období je kratšie.
Môže sa obnoviť v súlade s postupom uvedeným v bode 11.4.
11.7
Predseda odoberie povolenie, ak sa domnieva, že na to existujú opodstatnené dôvody.
Rozhodnutie odobrať povolenie sa oznámi danému poslancovi Európskeho parlamentu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul predseda pred tým, ako odobratie nadobudne účinnosť, a príslušnému vnútroštátnemu orgánu.
11.8
Bezpečnostná previerka sa vykonáva za pomoci dotknutého poslanca Európskeho parlamentu a na žiadosť predsedu.
Príslušným vnútroštátnym orgánom na vykonanie previerky je orgán členského štátu, ktorého je dotknutý poslanec štátnym príslušníkom.
11.9
Ako súčasť postupu previerky musí daný poslanec Európskeho parlamentu vyplniť formulár s osobnými informáciami.
11.10
Predseda vo svojej žiadosti príslušným vnútroštátnym orgánom spresní stupeň utajovaných skutočností, s ktorými príde daný poslanec Európskeho parlamentu do styku, aby tieto orgány mohli vykonať previerku.
11.11
Celý proces bezpečnostného preverovania vykonávaný príslušnými vnútroštátnymi orgánmi spolu so získanými výsledkami musí byť v súlade s príslušnými pravidlami a predpismi platnými v danom členskom štáte, a to vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú odvolaní.
11.12
Ak príslušné vnútroštátne orgány členského štátu vydajú kladné stanovisko, predseda môže príslušnému poslancovi Európskeho parlamentu udeliť povolenie.
11.13
Negatívne stanovisko oznámia príslušné vnútroštátne orgány danému poslancovi Európskeho parlamentu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul predseda.
Ak to predseda považuje za potrebné, môže požiadať príslušné vnútroštátne orgány o doplňujúce vysvetlenia.
Ak sa potvrdí negatívne stanovisko, povolenie sa neudelí.
11.14
Všetci poslanci Európskeho parlamentu, ktorým je udelené povolenie v zmysle bodu 11.3, dostávajú pri udelení povolenia a v pravidelných intervaloch potrebné usmernenia týkajúce sa ochrany utajovaných skutočností a prostriedkov na zabezpečenie tejto ochrany.
Takíto poslanci podpíšu vyhlásenie potvrdzujúce prijatie týchto usmernení.
11.15
Za výnimočných okolností môže predseda po zaslaní oznámenia príslušným vnútroštátnym orgánom a za predpokladu, že do jedného mesiaca nereagujú, udeliť poslancovi Európskeho parlamentu dočasné povolenie na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov pred obdržaním výsledku previerky uvedenej v bode 11.11.
Takto udelené dočasné povolenia neoprávňujú na prístup k informáciám stupňa utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.
12.
POSTUP BEZPEČNOSTNEJ PREVIERKY PRE ÚRADNÍKOV EURÓPSKEHO PARLAMENTU A INÝCH ZAMESTNANCOV EURÓPSKEHO PARLAMENTU PRACUJÚCICH PRE POLITICKÉ SKUPINY
12.1
Iba úradníci Európskeho parlamentu a ostatní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny, ktorí z dôvodu svojich povinností a požiadaviek služby musia mať vedomosť o utajovaných skutočnostiach alebo s nimi musia pracovať, môžu mať prístup k takýmto informáciám.
12.2
Na prístup k informáciám so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE/EU SECRET“ a „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ musia osoby uvedené v bode 12.1 získať povolenie v súlade s postupom uvedeným v bodoch 12.3 a 12.4.
12.3
Povolenie sa udelí iba osobám uvedeným v bode 12.1, ktoré prešli bezpečnostnou previerkou príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov v súlade s postupom uvedeným v bodoch 12.9 až 12.14.
Za udelenie povolenia úradníkom Európskeho parlamentu a ostatným zamestnancom Európskeho parlamentu pracujúcim pre politické skupiny zodpovedá generálny tajomník.
12.4
Generálny tajomník môže udeliť povolenie po získaní stanoviska príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov na základe bezpečnostnej previerky, ktorá sa vykonala v súlade s bodmi 12.8 až 12.13.
12.5
Riaditeľstvo Európskeho Parlamentu zodpovedné za bezpečnosť vedie aktualizovaný zoznam všetkých pracovných miest, ktoré si vyžadujú bezpečnostnú previerku a ktoré poskytujú príslušné servisy Európskeho parlamentu, a všetkých osôb, ktorým sa udelilo povolenie vrátane dočasného povolenia podľa bodu 12.15.
12.6
Povolenie je platné počas obdobia piatich rokov alebo počas doby trvania úloh, v súvislosti s ktorými bolo udelené, podľa toho, ktoré z týchto období je kratšie.
Môže sa obnoviť v súlade s postupom uvedeným v bode 12.4.
12.7
Generálny tajomník odoberie povolenie, ak sa domnieva, že na to existujú opodstatnené dôvody.
Rozhodnutie odobrať povolenie sa oznámi danému úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inému zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcemu pre politickú skupinu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul generálny tajomník pred tým, ako odobratie nadobudne účinnosť, a príslušnému vnútroštátnemu orgánu.
12.8
Bezpečnostná previerka sa vykonáva za pomoci dotknutej osoby a na žiadosť generálneho tajomníka.
Príslušným vnútroštátnym orgánom na vykonanie previerky je orgán členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom.
Ak to umožňujú vnútroštátne predpisy a pravidlá, príslušné vnútroštátne orgány môžu vykonať prešetrenie týkajúce sa iných štátnych príslušníkov, ktorí žiadajú o prístup k informáciám so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ alebo vyšším.
12.9
Ako súčasť postupu previerky musí daný úradník Európskeho parlamentu alebo iný zamestnanec Európskeho parlamentu pracujúci pre politickú skupinu vyplniť formulár s osobnými informáciami.
12.10
Generálny tajomník vo svojej žiadosti príslušným vnútroštátnym orgánom spresní stupeň utajovaných skutočností, ktoré majú byť sprístupnené danej osobe, aby tieto orgány mohli vykonať previerku a poskytnúť svoje stanovisko, pokiaľ ide o úroveň povolenia, ktorú by bolo vhodné udeliť tejto osobe.
12.11
Celý proces bezpečnostného preverovania vykonávaný príslušnými vnútroštátnymi orgánmi spolu so získanými výsledkami podlieha príslušným pravidlám a predpisom platným v danom členskom štáte, vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú odvolaní.
12.12
Ak príslušné vnútroštátne orgány členského štátu vydajú kladné stanovisko, generálny tajomník môže danej osobe udeliť povolenie.
12.13
Negatívne stanovisko príslušných vnútroštátnych orgánov sa oznámi dotknutému úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inému zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcemu pre politickú skupinu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul generálny tajomník.
Ak to generálny tajomník považuje za potrebné, môže požiadať príslušné vnútroštátne orgány o doplňujúce vysvetlenia.
Ak sa potvrdí negatívne stanovisko, povolenie sa neudelí.
12.14
Všetci úradníci Európskeho parlamentu a ostatní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny, ktorým sa udelilo povolenie v zmysle bodov 12.4 a 12.5, dostávajú pri udelení povolenia a v pravidelných intervaloch potom potrebné pokyny týkajúce sa ochrany utajovaných skutočností a prostriedkov na zabezpečenie tejto ochrany.
Takíto úradníci a zamestnanci podpíšu vyhlásenie, ktorým potvrdia prijatie pokynov a ktorým sa zaviažu ich dodržiavať.
12.15
Za výnimočných okolností môže generálny tajomník po zaslaní oznámenia príslušným vnútroštátnym orgánom a za predpokladu, že do jedného mesiaca nereagujú, udeliť úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inému zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcemu pre politickú skupinu dočasné povolenie na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov pred obdržaním výsledku previerky uvedenej v bode 12.11.
Takto udelené dočasné povolenia neoprávňujú na prístup k informáciám stupňa utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.
PRÍLOHA
IX
Podrobné ustanovenia o výkone vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu
Rozhodnutie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 19. apríla 1995 o podrobných ustanoveniach týkajúcich sa výkonu vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu
Ú. v.
ES L 113, 19.5.1995, s.
1.
.
Európsky parlament, Rada a Komisia,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, najmä na článok 20b,
So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na článok 193,
So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na článok 107b,
Keďže podrobné ustanovenia o výkone vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu musia byť vymedzené s ohľadom na ustanovenia zmlúv o založení Európskych spoločenstiev;
Keďže dočasné vyšetrovacie výbory musia mať prostriedky, nevyhnutné pre plnenie ich úloh; a keďže je nevyhnutné, aby členské štáty, orgány a iné inštitúcie Európskeho spoločenstva prijali všetky potrebné opatrenia na uľahčenie plnenia týchto úloh;
Keďže je potrebné chrániť utajenie rokovaní dočasných vyšetrovacích výborov;
Keďže na žiadosť niektorého z troch dotknutých orgánov je po skončení súčasného volebného obdobia Európskeho parlamentu možné na základe získaných skúseností revidovať podrobné ustanovenia o výkone vyšetrovacích právomocí ,
PRIJALI SPOLOČNE TOTO ROZHODNUTIE:
Článok
1
Toto rozhodnutie stanovuje podrobné ustanovenia o výkone vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu v súlade s čl. 20b Zmluvy o ESUO, čl. 193 Zmluvy o ES a čl. 107b Zmluvy o Euratome.
Článok
2
1.
Parlament môže za podmienok a v rámci obmedzení stanovených zmluvami, ktoré sú uvedené v článku 1, pri výkone svojich povinností na žiadosť jednej štvrtiny poslancov zriadiť dočasný vyšetrovací výbor na prešetrenie prípadov údajného porušenia práva a nesprávneho úradného postupu pri aplikácii práva Spoločenstva, ktorého sa mal dopustiť orgán alebo inštitúcia Európskych spoločenstiev, orgán verejnej správy členského štátu alebo osoby splnomocnené právom Spoločenstva na jeho aplikáciu.
Európsky parlament stanoví zloženie a rokovací poriadok dočasných vyšetrovacích výborov.
Rozhodnutie o vytvorení dočasného vyšetrovacieho výboru, ktoré spresnení najmä jeho ciele a lehotu na predloženie správy, sa uverejní v
Úradnom
vestníku
Európsk
ych
spoločenst
ie
v
.
2.
Dočasný vyšetrovací výbor plní svoje úlohy v súlade s právomocami, ktoré orgánom a inštitúciám Európskeho spoločenstva zverujú zmluvy.
Členovia dočasného vyšetrovacieho výboru a iné osoby, ktoré sa z dôvodu svojich pracovných povinností oboznámili so skutočnosťami, informáciami, vedomosťami, dokumentmi alebo predmetmi, na ktoré sa vzťahuje povinnosť mlčanlivosti podľa ustanovení prijatých členským štátom alebo orgánom Spoločenstva, musia zachovávať mlčanlivosť voči neoprávneným osobám a verejnosti aj po skončení výkonu pracovných povinností.
Výsluchy svedkov a odborníkov sú verejné.
Konanie prebieha za zatvorenými dverami, ak o to požiada jedna štvrtina členov dočasného vyšetrovacieho výboru alebo orgány Spoločenstva alebo vnútroštátny orgán, alebo ak dočasný vyšetrovací výbor rokuje o tajných informáciách.
Svedkovia a znalci majú právo vypovedať za zatvorenými dverami.
3.
Dočasný vyšetrovací výbor nesmie vyšetrovať záležitosti, ktoré sú predmetom konania na vnútroštátnom súde alebo na súde Spoločenstva, a to až do skončenia takéhoto konania.
Do dvoch mesiacov od uverejnenia rozhodnutia podľa odseku 1 alebo od času, keď sa Komisii dozvie o obvinení pred dočasným vyšetrovacím výborom o porušení práva Spoločenstva zo strany členského štátu, môže Komisia oznámiť Európskemu parlamentu, že záležitosť, ktorú ma vyšetrovať dočasný vyšetrovací výbor, je predmetom predbežného súdneho konania Spoločenstva; v takom prípade dočasný vyšetrovací výbor prijme všetky potrebné opatrenia, ktoré umožnia Komisii výkon právomocí zverených jej zmluvou v plnom rozsahu.
4.
Dočasný vyšetrovací výbor zaniká odovzdaním správy v lehote stanovenej pri jeho zriadení, najneskôr však po uplynutí najviac dvanástich mesiacov od času jeho zriadenia, a v každom prípade na konci funkčného obdobia parlamentu.
Na základe odôvodneného rozhodnutia môže parlament dvakrát predĺžiť obdobie dvanástich mesiacov o tri mesiace.
Rozhodnutie sa uverejní v
Úradnom
vestníku
Európsk
ych
spoločenst
ie
v
.
5.
Dočasný vyšetrovací výbor sa nesmie zriadiť alebo obnoviť pre záležitosti, ktoré už boli predmetom vyšetrovania dočasného výboru, v lehote najmenej dvanásť mesiacov od predloženia správy z vyšetrovania alebo od konca poverenia výboru, a ak sa neobjavili nové skutočnosti.
Článok
3
1.
Dočasný vyšetrovací výbor vykonáva potrebné vyšetrovania na objasnenie údajného porušenia práva a nesprávneho úradného postupu pri aplikácii práva Spoločenstva v súlade s nižšie uvedenými podmienkami.
2.
Dočasný vyšetrovací výbor môže vyzvať orgán alebo inštitúciu Európskej únie alebo vládu členského štátu k tomu, aby určili jedného svojho člena, ktorý sa zúčastní na konaní.
3.
Na odôvodnenú žiadosť dočasného vyšetrovacieho výboru určia dotknuté členské štáty a orgány alebo inštitúcie Európskej únie úradníka alebo zamestnanca, ktorý smie predstúpiť pred dočasný vyšetrovací výbor, ak tomu nebránia dôvody tajomstva alebo verejnej alebo národnej bezpečnosti v zmysle vnútroštátneho práva alebo z práva spoločenstva.
Úradníci a zamestnanci hovoria v mene svojej vlády alebo inštitúcie, ktorú zastupujú, a podľa jej pokynov.
Podliehajú naďalej povinnostiam vyplývajúcim z predpisov, ktoré sa na nich vzťahujú.
4.
Orgány členských štátov a orgány alebo inštitúcie Európskeho spoločenstva poskytujú dočasnému vyšetrovaciemu výboru na jeho žiadosť alebo z vlastnej iniciatívy dokumenty potrebné na plnenie jeho úloh, pokiaľ im v tom nebránia dôvody tajomstva alebo verejnej alebo národnej bezpečnosti vyplývajúce z vnútroštátneho práva alebo z práva Spoločenstva.
5.
Odseky 3 a 4 sa nedotýkajú ustanovení členských štátov, ktoré zakazujú účasť úradníkov na konaní alebo postúpenie dokumentov.
Akékoľvek prekážky z dôvodu tajomstva, verejnej alebo národnej bezpečnosti alebo z dôvodu ustanovení uvedených v prvom pododseku, musia byť oznámené Parlamentu prostredníctvom zástupcu, oprávneného zaväzovať vládu dotknutého členského štátu alebo inštitúciu.
6.
Orgány alebo inštitúcie Európskych spoločenstiev neposkytnú dočasnému vyšetrovaciemu výboru dokumenty pochádzajúce z členského štátu bez toho, aby dotknutý štát najprv informovali.
Orgány alebo inštitúcie Európskych spoločenstiev nedajú na vedomie dočasnému vyšetrovaciemu výboru žiadny dokument, na ktorý sa vzťahuje odsek 5, bez predchádzajúceho súhlasu dotknutého členského štátu.
7.
Odseky 3, 4 a 5 sa vzťahujú na fyzické a právnické osoby, ktoré právo Spoločenstva splnomocnilo na svoju aplikáciu.
8.
Pokiaľ je to potrebné na plnenie jeho úloh, môže dočasný vyšetrovací výbor požiadať akúkoľvek inú osobu o svedectvo.
Dočasný vyšetrovací výbor informuje každú osobu o tom, že bola spomenutá počas vyšetrovania, ak by jej táto zmienka mohla spôsobiť ujmu.
Ak o to táto osoba požiada, bude vypočutá.
Článok
4
1.
Informácie, ktoré dočasný vyšetrovací výbor získal v priebehu vyšetrovania, sa použijú výlučne pri plnení jeho úloh.
Tieto informácie sa nesmú zverejniť, ak obsahujú materiál tajnej alebo dôvernej povahy alebo mená osôb.
Európsky parlament prijme administratívne opatrenia a procesné pravidlá, potrebné na zachovanie tajnej a dôvernej povahy konania pred dočasným vyšetrovacím výborom.
2.
Správa dočasného vyšetrovacieho výboru sa predkladá Európskemu parlamentu, ktorý môže rozhodnúť o jej zverejnení v súlade s ustanoveniami odseku 1.
3.
Európsky parlament môže orgánom a inštitúciám Európskych spoločenstiev alebo členským štátom postúpiť odporúčania, ktoré prijme na základe správy dočasného vyšetrovacieho výboru.
Orgány a inštitúcie Európskych spoločenstiev a členské štáty z nich vyvodia závery, ktoré považujú za vhodné.
Článok
5
Každé oznámenie určené vnútroštátnym orgánom členského štátu v rámci aplikácie tohto rozhodnutia sa vykoná prostredníctvom stáleho zastúpenia tohto štátu pri Európskej únii.
Článok
6
Na žiadosť Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie sa môžu predchádzajúce články na základe získaných skúseností zrevidovať po skončení súčasného funkčného obdobia Európskeho parlamentu.
Článok
7
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v
Úradnom
vestníku
Európskych
spoločenstiev
.
PRÍLOHA
X
Register transparentnosti
A
Ustanovenia o uplatnení čl. 9 ods. 5 až 8
Jediný
článok
Preukazy oprávňujúce na vstup
1.
Na preukaze oprávňujúcom na dlhodobý vstup, ktorý má formu plastovej karty, sa nachádza fotografia majiteľa, jeho meno (mená) a priezvisko a názov spoločnosti, organizácie alebo osoby, pre ktorú pracuje.
Držiteľ preukazu oprávňujúceho na vstup je povinný nosiť preukaz na viditeľnom mieste vo všetkých priestoroch Parlamentu.
V opačnom prípade mu môže byť preukaz oprávňujúci na vstup odobraný.
Preukazy oprávňujúce na vstup sa svojou formou a farbou líšia od preukazov pre príležitostných návštevníkov.
2.
Preukaz oprávňujúci na vstup sa obnoví iba v prípade, že jeho majiteľ dodržiava povinnosti vyplývajúce z čl. 9 ods. 6 rokovacieho poriadku.
Každá sťažnosť, ktorá je podložená podstatnými skutočnosťami a ktorá sa týka kódexu správania pripojeného k dohode o zriadení registra transparentnosti
Pozri prílohu 3 k dohode, ktorá sa nachádza v časti B tejto prílohy.
, sa predloží Spoločnému sekretariátu registra transparentnosti.
Generálny tajomník Parlamentu oznámi rozhodnutie o výmaze z registra kvestorom, ktorí rozhodnú o odobratí preukazu oprávňujúceho na vstup.
Rozhodnutie, ktorým kvestori oznamujú odobratie jedného alebo viacerých preukazov oprávňujúcich na vstup, je výzvou pre ich držiteľov alebo subjekty, ktoré zastupujú alebo pre ktoré pracujú, aby do 15 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia vrátili Parlamentu príslušné preukazy oprávňujúce na vstup.
3.
Preukaz oprávňujúci na vstup v žiadnom prípade neoprávňuje jeho držiteľa zúčastňovať sa na iných než verejných schôdzach Parlamentu a jeho orgánov a v takom prípade ho nezbavuje povinnosti dodržiavať predpisy o vstupe, platné pre všetkých občanov Európskej únie.
B
Dohoda medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou o zriadení registra transparentnosti pre organizácie a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sa podieľajú na tvorbe a vykonávaní politiky Európskej únie
Ú. v.
EÚ L 191, 22.7.2011, s.
29.
Európsky parlament a Európska komisia (ďalej len „strany tejto dohody“),
so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 11 ods. 1 a 2, Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej článok 295, a Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej spoločne len „zmluvy“),
keďže tvorcovia európskej politiky nie sú pri svojej činnosti izolovaní od občianskej spoločnosti, ale vedú otvorený, transparentný a pravidelný dialóg so zastupujúcimi združeniami a občianskou spoločnosťou,
DOHODLI SA NA TOMTO:
I.
Zriadenie registra transparentnosti
1.
V súlade so svojim záväzkom usilovať o transparentnosť sa strany tejto dohody dohodli na zriadení a prevádzkovaní spoločného „registra transparentnosti“ (ďalej len „register“), ktorý bude slúžiť na registráciu a monitorovanie organizácií a samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré sa podieľajú na tvorbe a vykonávaní politiky Únie.
II.
Zásady registra
2.
Zriadenie a prevádzka registra vychádza z existujúcich registračných systémov, ktoré Európsky parlament vytvoril a uviedol do činnosti v roku 1996 a Európska komisia v júni 2008, doplnených o výsledky práce príslušnej spoločnej pracovnej skupiny Európskeho parlamentu a Európskej komisie, a tiež o úpravy vychádzajúce zo skúseností a príspevkov zainteresovaných strán, ktoré boli uvedené v oznámení Európskej komisie z 28. októbra 2009 s názvom Európska iniciatíva za transparentnosť: rok existencie registra zástupcov záujmových skupín.
KOM(2009)0612.
Týmto prístupom nie sú ovplyvnené ani dotknuté ciele Európskeho parlamentu, ktoré vyjadril vo svojom uznesení z 8. mája 2008 o vytvorení rámca pre činnosť zástupcov záujmových skupín (lobistov) v inštitúciách Európskej únie.
Ú. v.
EÚ C 271 E, 12.11.2009, s.
48.
3.
Zriadenie a prevádzka registra musí dodržiavať všeobecné zásady práva Únie vrátane zásad proporcionality a nediskriminácie.
4.
Zriadenie a prevádzka registra musí dodržiavať práva poslancov Európskeho parlamentu na vykonávanie poslaneckého mandátu bez akéhokoľvek obmedzenia a nesmie byť prekážkou pre prístup voličov poslancov do priestorov Európskeho parlamentu.
5.
Zriadenie a prevádzka registra nesmie zasahovať do právomocí alebo výsad strán tejto dohody, ani ovplyvňovať ich organizačné právomoci.
6.
Strany tejto dohody sa musia usilovať o to, aby zaobchádzali so všetkými subjektmi, ktoré sa zaoberajú podobnými činnosťami, podobne, a aby umožnili rovnaké podmienky pre registráciu organizácií a samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré sa podieľajú na tvorbe a vykonávaní politiky Únie.
III.
Štruktúra registra
7.
Register obsahuje nasledovné:
(a)
súbor usmernení týkajúcich sa:
-
rozsahu pôsobnosti registra, činností spadajúcich do jeho pôsobnosti a výnimiek;
-
oddielov sprístupnených na registráciu (príloha 1);
-
informácií vyžadovaných od registrujúcich sa vrátane požiadaviek na poskytovanie finančných informácií (príloha 2);
(b)
kódex správania (príloha 3);
(c)
mechanizmus na predkladanie sťažností a opatrenia uplatňované v prípade porušenia kódexu správania vrátane postupu vyšetrovania a vybavovania sťažností (príloha 4).
IV.
Rozsah pôsobnosti registra
Zahrnuté činnosti
8.
Rozsah pôsobnosti registra zahŕňa všetky činnosti okrem tých, ktoré sú vylúčené v časti IV, vykonávané s cieľom priamo alebo nepriamo ovplyvňovať tvorbu alebo vykonávanie politík a rozhodovacie procesy inštitúcií Únie, bez ohľadu na použitý komunikačný kanál alebo médium, a to napríklad outsourcing, médiá, zmluvy s profesionálnymi sprostredkovateľmi, think tanky, platformy, fóra, kampane a iniciatívy zdola.
Tieto činnosti zahŕňajú okrem iného kontakty s členmi, úradníkmi alebo inými zamestnancami inštitúcií Únie, prípravu, rozširovanie a rozosielanie listov, informačných materiálov alebo dokumentov na diskusiu a dokumentov uvádzajúcich stanovisko, a organizovanie podujatí, stretnutí alebo propagačných aktivít a spoločenských akcií alebo konferencií, na ktoré sú členom, úradníkom alebo iným zamestnancom inštitúcií Únie rozosielané pozvánky.
Zahrnuté sú taktiež dobrovoľné príspevky a účasť na formálnych konzultáciách o plánovaných legislatívnych alebo iných právnych aktoch Únie a iné otvorené konzultácie.
9.
Od všetkých organizácií a samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré sa zaoberajú činnosťami spadajúcimi do rozsahu pôsobnosti registra, sa bez ohľadu na ich právny štatút očakáva, že sa zaregistrujú.
Neočakáva sa, že sa zaregistrujú vlády členských štátov, vlády tretích krajín, medzinárodné medzivládne organizácie ani ich diplomatické misie.
Vylúčené činnosti
10.
Z rozsahu pôsobnosti registra sú vylúčené tieto činnosti:
(a)
činnosti týkajúce sa poskytovania právneho a iného odborného poradenstva, ak súvisia s výkonom základného práva klienta na spravodlivý proces vrátane práva na obhajobu v správnom konaní, a to napríklad činnosti právnikov či iných odborníkov zainteresovaných v uvedených procesoch.
Do rozsahu pôsobnosti registra nepatria tieto činnosti (bez ohľadu na skutočne zainteresované strany): poradenská činnosť a kontakty s orgánmi verejnej moci s cieľom poskytovať klientom lepšie informácie o všeobecnej právnej situácii alebo o ich konkrétnej právnej situácii, alebo radiť klientom o tom, či určitý právny alebo administratívny krok je vhodný alebo prípustný v rámci platného práva; poradenstvo poskytované klientom s cieľom pomôcť im zaručiť, že ich činnosť je v súlade so zákonom; zastupovanie v súvislosti so zmierovacím konaním alebo mediáciou, ktorých zámerom je predísť tomu, aby sa spor dostal pred súdny alebo správny orgán.
Vzťahuje sa to na všetky odvetvia podnikania v Únii a nie je to obmedzené na určité špecifické postupy (hospodárska súťaž).
Ak je niektorá spoločnosť a jej poradcovia zapojená ako strana do konkrétneho právneho alebo správneho prípadu alebo konania, každá činnosť priamo s tým súvisiaca, ktorá nie je zameraná na zmenu súčasného právneho rámca, nespadá do rozsahu pôsobnosti registra;
(b)
činnosti sociálnych partnerov ako účastníkov sociálneho dialógu (odbory, združenia zamestnávateľov atď.), ak vykonávajú úlohy, ktorú im zverujú zmluvy.
Toto platí podobne aj v prípade akéhokoľvek subjektu, ktorému je osobitne v zmluvách priznaná inštitucionálna úloha;
(c)
činnosti v reakcii na priamu a individuálnu žiadosť inštitúcií Únie alebo poslancov Európskeho parlamentu, ako napríklad ad hoc alebo pravidelné žiadosti o faktické informácie, údaje a odbornú konzultáciu, a/alebo individualizované pozvánky na účasť na verejných vypočutiach alebo na práci poradných výborov alebo na iných podobných fórach.
Osobitné ustanovenia
11.
Registrácia v registri sa nevzťahuje na cirkvi a náboženské spoločenstvá.
Od ich reprezentačných kancelárií alebo právnych subjektov, kancelárií a sietí vytvorených na to, aby ich zastupovali pri jednaniach s inštitúciami Únie, a tiež od ich združení sa však očakáva, že sa zaregistrujú.
12.
Registrácia v registri sa nevzťahuje na politické strany.
Od všetkých organizácií, ktoré politické strany založia alebo podporujú a ktoré sa zaoberajú činnosťami spadajúcimi do rozsahu pôsobnosti registra, sa však očakáva, že sa zaregistrujú.
13.
Registrácia v registri sa nevzťahuje na miestne, regionálne a samosprávne orgány.
Od ich reprezentačných kancelárií alebo právnych subjektov, kancelárií a sietí vytvorených na to, aby ich zastupovali pri jednaniach s inštitúciami Únie, a tiež od ich združení sa však očakáva, že sa zaregistrujú.
14.
Od sietí, platforiem alebo iných foriem kolektívnej činnosti bez právneho postavenia alebo právnej subjektivity, ktoré však sú de facto zdrojom organizovaného vplyvu a zapájajú sa do činností patriacich do rozsahu pôsobnosti registra, sa očakáva, že sa zaregistrujú.
V takomto prípade by mali ich členovia určiť jedného zo svojich radov ako ich kontaktnú osobu zodpovednú za vzťahy so správou registra.
15.
Vo finančnom vyhlásení v registri sa uvádzajú činnosti zamerané na všetky inštitúcie, agentúry a orgány Únie a ich členov, úradníkov a iných zamestnancov.
Patria k nim aj činnosti zamerané na orgány členských štátov, ktoré pôsobia na úrovni Únie a sú zapojené do rozhodovacích procesov Únie.
16.
Európske siete, federácie, združenia či platformy sa podnecujú, aby predložili spoločné transparentné usmernenia pre svojich členov, v ktorých budú jasne uvedené činnosti spadajúce do rozsahu pôsobnosti registra.
Očakáva sa od nich, že tieto usmernenia zverejnia.
V.
Pravidlá vzťahujúce sa na registrujúcich sa
17.
Registráciou dotknuté organizácie a fyzické osoby:
-
súhlasia s tým, že informácie, ktoré uvádzajú na zapísanie do registra, sú verejné;
-
súhlasia s tým, že budú konať v súlade s kódexom správania, a v prípade potreby predložia text akéhokoľvek profesionálneho kódexu správania, ktorým sú viazaní;
-
ručia za to, že informácie poskytnuté na zapísanie do registra sú správne;
-
prijímajú, že všetky sťažnosti vznesené proti nim budú vybavené podľa pravidiel kódexu správania spojeného s registrom;
-
súhlasia s tým, že podliehajú akýmkoľvek opatreniam uplatňovaným v prípade porušenia kódexu správania, a uznávajú, že v prípade nedodržania pravidiel kódexu správania môžu byť voči nim uplatnené opatrenia uvedené v prílohe 4;
-
berú na vedomie, že strany tejto dohody môžu na požiadanie a v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43.
byť povinné zverejniť korešpondenciu a iné dokumenty týkajúce sa činnosti registrujúcich sa.
VI.
Opatrenia v prípade porušenia kódexu správania
18.
Porušenie kódexu správania zo strany registrujúcich sa alebo ich zástupcov môže viesť po vykonaní vyšetrovania, v ktorom sa náležite dbá na zásadu proporcionality a právo na obhajobu, k uplatneniu opatrení stanovených v prílohe 4, ako je pozastavenie registrácie alebo výmaz z registra a prípadne odobratie preukazu oprávňujúceho na vstup do Európskeho parlamentu vydaného pre dotknutú osobu, prípadne pre jej organizácie.
Rozhodnutie o uplatnení týchto opatrení môže byť uverejnené na internetovej stránke registra.
19.
V prípade podozrenia z porušenia kódexu správania môže ktokoľvek podať sťažnosť odôvodnenú konkrétnymi skutočnosťami v súlade s postupom uvedeným v prílohe 4.
VII.
Vykonávanie
20.
Za dohľad nad systémom a za všetky kľúčové prevádzkové aspekty zodpovedajú generálni tajomníci Európskeho parlamentu a Európskej komisie, ktorí po vzájomnej dohode prijmú opatrenia potrebné na vykonávanie tejto dohody.
21.
Na vykonávanie systému zriadia útvary Európskeho parlamentu a Európskej komisie spoločnú operačnú štruktúru s názvom spoločný Sekretariát registra transparentnosti.
Ten bude na základe dohody medzi príslušnými útvarmi tvoriť skupina úradníkov z Európskeho parlamentu a Európskej komisie.
Činnosť spoločného Sekretariátu registra transparentnosti koordinuje vedúci oddelenia z generálneho sekretariátu Európskej komisie.
K jeho úlohám bude patriť vykonávanie opatrení na skvalitnenie obsahu registra.
22.
Vydávanie a kontrolu preukazov oprávňujúcich na dlhodobý vstup do budov Európskeho parlamentu bude aj naďalej vykonávať Európsky parlament.
Tieto preukazy budú vydané pre fyzické osoby, ktoré zastupujú organizácie patriace do rozsahu pôsobnosti registra alebo pre ne pracujú, a to len vtedy, ak sa tieto organizácie alebo fyzické osoby zaregistrovali.
Z registrácie však nevyplýva automatický nárok na uvedený preukaz.
23.
Aj keď je systém prevádzkovaný spoločne, môžu strany tejto dohody register slobodne a nezávisle využívať na vlastné špecifické účely vrátane poskytovania stimulov, ako je odovzdávanie informácií registrujúcim sa pri začatí verejných konzultácií alebo organizovaní podujatí.
24.
Strany tejto dohody zorganizujú príslušné školenie a projekty internej komunikácie na zvyšovanie povedomia svojich členov a zamestnancov o registri a postupe podávania a vybavovania sťažností.
25.
Strany tejto dohody prijmú primerané externé opatrenia na zvýšenie povedomia o registri a propagáciu jeho používania.
26.
Prostredníctvom užívateľsky prístupného vyhľadávača sa budú na internetovej stránke Europa pravidelne uverejňovať súbory základných štatistík extrahovaných z databázy registra.
Verejný obsah tejto databázy bude na požiadanie k dispozícii v elektronickom, strojovo čitateľnom formáte.
27.
Po konzultácii so zainteresovanými stranami predkladajú generálni tajomníci Európskeho parlamentu a Európskej komisie výročnú správu o fungovaní registra zodpovedným podpredsedom Európskeho parlamentu a Európskej komisie.
VIII.
Účasť ostatných inštitúcií a orgánov
28.
Európska rada a Rada sa vyzývajú, aby sa pripojili k registru.
Ďalšie inštitúcie, orgány a agentúry Únie sa vyzývajú, aby tento systém sami používali ako referenčný nástroj pri svojej vlastnej interakcii s organizáciami a samostatne zárobkovo činnými osobami zapojenými do tvorby a vykonávania politík Únie.
IX.
Záverečné ustanovenia
29.
Prechod zo súčasných registrov strán tejto dohody na nový spoločný register sa uskutoční počas dvanásťmesačného prechodného obdobia, počínajúceho odo dňa začatia prevádzky spoločného registra.
Organizácie a fyzické osoby registrované v súčasnosti v niektorom z uvedených systémov sa vyzývajú, aby obnovili svoju registráciu v spoločnom systéme.
Po uvedení spoločného registra do prevádzky:
-
budú môcť registrujúci sa zmeniť svoju existujúcu registráciu na registráciu v spoločnom registri k dátumu podľa svojho výberu, najneskôr však ku dňu obnovenia svojej registrácie u Európskej komisie, alebo v prípade subjektov registrovaných Európskym parlamentom najneskôr do konca dvanásťmesačného obdobia od uvedenia do prevádzky;
-
akákoľvek nová registrácia alebo aktualizácia existujúcich údajov budú možné len prostredníctvom spoločného registra.
30.
Najneskôr dva roky po jeho uvedení do prevádzky bude spoločný register predmetom preskúmania.
Príloha
1:
Register transparentnosti – Organizácie a samostatne zárobkovo činné osoby, ktoré sa podieľajú na tvorbe a vykonávaní politiky Únie
Oddiel I. – Profesionálne konzultantské spoločnosti / právnické firmy / samostatne zárobkovo činní konzultanti
-
Pododdiel: Profesionálne konzultantské spoločnosti
Charakteristika / poznámky: Spoločnosti vykonávajúce na základe zmluvy činnosti v oblasti lobovania, propagácie, verejných vecí a vzťahov s orgánmi verejnej moci
-
Pododdiel: Právnické firmy
Charakteristika / poznámky: Právnické firmy vykonávajúce na základe zmluvy činnosti v oblasti lobovania, propagácie, verejných vecí a vzťahov s orgánmi verejnej moci
-
Pododdiel: Samostatne zárobkovo činní konzultanti
Charakteristika / poznámky: Samostatne zárobkovo činní konzultanti alebo právnici vykonávajúci na základe zmluvy činnosti v oblasti lobovania, propagácie, verejných vecí a vzťahov s orgánmi verejnej moci
Oddiel II - Firemní („In-house“) lobisti a obchodné / profesijné združenia
-
Pododdiel: Spoločnosti a skupiny
Charakteristika / poznámky: Spoločnosti alebo skupiny spoločností (s právnym postavením alebo bez neho), ktoré vykonávajú na svoj vlastný účet činnosti v oblasti firemného („in house“) lobingu, propagácie, verejných vecí a vzťahov s orgánmi verejnej moci
-
Pododdiel: Obchodné, podnikové a profesijné združenia
-
Pododdiel: Odborové zväzy
-
Pododdiel: Iné podobné organizácie
___________________________________________________________________
Oddiel III - Mimovládne organizácie
-
Pododdiel: Mimovládne organizácie, platformy, siete a podobné subjekty
Charakteristika / poznámky: Neziskové organizácie (s právnym postavením alebo bez neho) nezávislé od orgánov verejnej moci, politických strán a komerčných organizácií; zahŕňajú nadácie, charitatívne organizácie atď.
Oddiel IV - Think tanky, výskumné a akademické inštitúcie
-
Pododdiel: Think tanky a výskumné inštitúcie
Charakteristika / poznámky: Špecializované think tanky a výskumné inštitúcie, ktoré sa zaoberajú činnosťami a politikami Únie
-
Pododdiel: Akademické inštitúcie
Charakteristika / poznámky: Inštitúcie, ktorých hlavným cieľom je vzdelávanie, ale ktoré sa zaoberajú činnosťami a politikami Európskej únie.
Oddiel V - Organizácie zastupujúce cirkvi a náboženské spoločenstvá (Pozn: Registrácia v registri sa nevzťahuje na cirkvi.)
-
Pododdiel: Organizácie zastupujúce cirkvi a náboženské spoločenstvá
Charakteristika / poznámky: Právne subjekty, kancelárie či siete, ktoré sú zriadené na reprezentačné účely
Organizácie zastupujúce miestne, regionálne a samosprávne orgány, iné verejné alebo zmiešané subjekty atď.
(Pozn: Samotných orgánov verejnej moci sa register netýka)
-
Pododdiel: Miestne, regionálne a samosprávne orgány (na nižšej než národnej úrovni)
Charakteristika / poznámky: Právne subjekty, reprezentačné kancelárie, združenia alebo siete zriadené na zastupovanie miestnych, regionálnych a samosprávnych orgánov (na nižšej než národnej úrovni)
-
Pododdiel: Iné verejné alebo zmiešané subjekty atď.
Charakteristika / poznámky: Zahŕňajú iné organizácie s verejným alebo zmiešaným (verejné/súkromné) štatútom
Príloha
2:
Informácie požadované od registrujúcich sa
I. VŠEOBECNÉ A ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE
-
Názov (alebo názvy) organizácie, jej adresa, telefónne číslo, email, internetové stránky;
-
Totožnosť osoby, ktorá nesie právnu zodpovednosť za organizáciu, a b) meno riaditeľa alebo správcu organizácie, prípadne hlavný kontaktný bod so zreteľom na činnosti spadajúce do rozsahu pôsobnosti registra, mená osôb, pre ktoré bolo požiadané o vydanie preukazov oprávňujúcich na vstup do budov Európskeho parlamentu
Registrujúci sa budú požiadaní o poskytnutie týchto informácií na konci registračného procesu na predloženie Európskemu parlamentu.
Mená osôb, ktorým boli pridelené preukazy oprávňujúce na vstup, budú potom automaticky vložené do systému na základe aktualizácie Európskeho parlamentu a informácií po rozhodnutí Európskeho parlamentu o udelení preukazov oprávňujúcich na vstup.
Z registrácie nevyplýva automatický nárok na preukaz oprávňujúci na vstup do Európskeho parlamentu.
-
Počet osôb (členovia, zamestnanci atď.) zapojených do činností patriacich do rozsahu pôsobnosti registra;
-
Ciele / kompetencie – oblasti záujmu – činnosti – krajiny, v ktorých sa vykonávajú činnosti – príslušnosť k sieťam – všeobecné informácie patriace do rozsahu pôsobnosti registra;
-
Prípadne: počet členov (fyzických osôb a organizácií).
II.
OSOBITNÉ INFORMÁCIE
A. ČINNOSTI
Hlavné legislatívne návrhy patriace v predchádzajúcom roku medzi činnosti registrujúcich sa, ktoré patria do oblasti pôsobnosti registra transparentnosti.
B. FINANČNÉ INFORMÁCIE
Všetky poskytované finančné číselné údaje by mali pokrývať celý rok činnosti a odkazovať na posledný uzavretý finančný rok k dátumu registrácie či jej obnovenia.
Zdvojenie údajov nie je vylúčené.
Finančné vyhlásenie predložené profesionálnymi konzultantskými spoločnosťami/právnickými firmami/samostatne zárobkovo činnými konzultantmi o ich klientoch (zoznam a tabuľka) nezbavuje týchto klientov ich povinnosti začleniť tieto zmluvné činnosti do ich vlastného vyhlásenia, aby neboli ich deklarované finančné výdavky podhodnotené.
-
Profesionálne konzultačné spoločnosti / právnické firmy / samostatne zárobkovo činní konzultanti (oddiel I): musia sa uviesť informácie o obrate, ktorý možno pripísať činnostiam spadajúcim do rozsahu pôsobnosti registra, a relatívny význam ich klientov na základe nasledujúcej tabuľky:
Obrat v EUR: 0 – 499 999 – Rozpätie v EUR: 50 000
Obrat v EUR: 500 000 – 1 000 000 – Rozpätie v EUR: 100 000
Obrat v EUR: > 1 000 000 – Rozpätie v EUR: 250 000.
-
Firemní („In-house“) lobisti a obchodné / profesijné združenia (oddiel II prílohy 1): musí sa uviesť odhad nákladov na činnosti spadajúce do rozsahu pôsobnosti registra.
-
Mimovládne organizácie, think tanky, výskumné a akademické inštitúcie – organizácie zastupujúce cirkvi a náboženské spoločenstvá – organizácie zastupujúce miestne, regionálne a samosprávne orgány, iné verejné alebo zmiešané subjekty atď. (oddiely III až VI prílohy 1): musí sa uviesť celkový rozpočet spolu s rozpisom hlavných zdrojov financovania.
Dodatočne pre všetkých registrujúcich sa: objem a zdroje financovania prijatého od inštitúcií Únie za posledný uzavretý finančný rok k dátumu registrácie alebo jej obnovenia.
Príloha
3 :
Kódex správania
V rámci svojich vzťahov s inštitúciami Únie a ich členmi, úradníkmi a ostatnými zamestnancami registrujúci sa:
(a)
sa vždy identifikujú svojim menom a názvom subjektu alebo subjektov, pre ktoré pracujú alebo ktoré zastupujú; uvedú svoje záujmy, ciele alebo propagované účely a v prípade potreby uvedú klientov alebo členov, ktorých zastupujú;
(b)
nezískavajú ani sa nepokúšajú získavať informácie alebo akékoľvek rozhodnutie nečestným spôsobom alebo s využitím neoprávneného nátlaku či nevhodného správania;
(c)
pri rokovaní s tretími stranami nesmú tvrdiť, že majú akýkoľvek formálny vzťah s Úniou ani so žiadnou z jej inštitúcií, a neskresľujú účinok registrácie s cieľom zavádzať tretie strany alebo úradníkov či iných zamestnancov Únie;
(d)
zabezpečia, aby informácie, ktoré uvádzajú pri registrácii a následne v rámci svojich činností patriacich do rozsahu pôsobnosti registra, boli podľa ich najlepšieho vedomia a svedomia úplné, aktuálne a pravdivé;
(e)
nepredávajú tretím stranám kópie dokumentov získaných od ktorejkoľvek inštitúcie Únie;
(f)
nenavádzajú členov inštitúcií Únie, úradníkov alebo iných zamestnancov Únie či asistentov alebo stážistov týchto členov na to, aby konali v rozpore s pravidlami a normami správania, ktoré sa na nich vzťahujú;
(g)
ak zamestnávajú bývalých úradníkov alebo iných zamestnancov Únie alebo asistentov či stážistov členov inštitúcií Únie, rešpektujú povinnosť týchto zamestnancov dodržiavať pravidlá a záväzok mlčanlivosti, ktorým podliehajú;
(h)
dodržiavajú všetky pravidlá upravujúce práva a povinnosti bývalých poslancov Európskeho parlamentu a členov Európskej komisie;
(i)
informujú všetky osoby, ktoré zastupujú, o svojich povinnostiach voči inštitúciám Únie.
Fyzické osoby zastupujúce alebo pracujúce pre subjekty, ktoré sa v Európskom parlamente zaregistrovali na účely vydania preukazu na meno, ktorý je neprenosný na inú osobu a oprávňuje k vstupu do priestorov Európskeho parlamentu:
(j)
prísne dodržiavajú ustanovenia článku 9 a prílohy X rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu a tiež jeho ustanovenia prílohy I článok 2 druhý odsek
Nový článok 5 prílohy I k rokovaciemu poriadku.
;
(k)
uistia sa, že každá podpora poskytnutá podľa ustanovení prílohy I článok 2
Nový článok 32 ods. 2 rokovacieho poriadku a nový článok 4 ods. 2 prvý pododsek písm. g) prílohy I k rokovaciemu poriadku.
rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu je uvedená v príslušnom registri;
(l)
aby sa zabránilo možnému konfliktu záujmov, získajú predbežný súhlas príslušného poslanca alebo poslancov Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o zmluvný vzťah s asistentom poslanca alebo o jeho pracovný pomer, a následne tento súhlas zapíšu do registra.
Príloha
4
Postup pri vyšetrovaní sťažností a ich vybavovaní
Stupeň 1: Podanie sťažnosti
1.
Sťažnosti možno podávať na internetovej stránke registra vyplnením štandardného formulára.
Tento formulár zahŕňa informácie o registrujúcom sa, na ktorého je sťažnosť podaná, meno a kontaktné údaje sťažovateľa a podrobnosti o sťažnosti vrátane dokumentov a ďalších podporných materiálov.
Anonymné sťažnosti sa neberú do úvahy.
2.
V sťažnosti sa uvedie, ktoré ustanovenia kódexu správania boli podľa sťažovateľa porušené.
So sťažnosťami týkajúcimi sa údajov vložených v registri sa zaobchádza ako s tvrdeniami o porušení podľa písmena d) kódexu správania
Písmeno d) vyžaduje, aby registrujúci sa vo svojich vzťahoch s inštitúciami Únie a ich členmi, úradníkmi a inými zamestnancami „zabezpečili, aby informácie, ktoré uvádzajú pri registrácii a následne v rámci svojich činností patriacich do rozsahu pôsobnosti registra, boli podľa ich najlepšieho vedomia a svedomia úplné, aktuálne a pravdivé“.
.
3.
Sťažovatelia musia v zásade doplniť svoju sťažnosť dokumentmi a/alebo ďalšími podpornými materiálmi.
Stupeň 2: Rozhodnutie o prípustnosti
4.
Spoločný Sekretariát registra transparentnosti:
(a)
overí, či boli predložené dostatočné dôkazy na podporu sťažnosti, či už v podobe dokumentov, ďalších materiálov alebo osobných výpovedí; na to, aby bol dôkaz prípustný, mal by pochádzať v zásade od registrujúceho sa, na ktorého sa sťažnosť podala, alebo z dokumentu tretej strany;
(b)
na základe toho overenia rozhodne o prípustnosti sťažnosti;
(c)
ak považuje sťažnosť za prípustnú, zaregistruje ju a stanoví lehotu (20 pracovných dní) na prijatie rozhodnutia o tom, či možno sťažnosť považovať za odôvodnenú alebo nie.
5.
Ak je sťažnosť posúdená ako neprípustná, je o tejto skutočnosti sťažovateľ informovaný listom, v ktorom sa uvedú dôvody tohto rozhodnutia.
Ak je sťažnosť posúdená ako prípustná, vyšetrí sa v súlade s nižšie uvedeným postupom.
Stupeň 3: Vyšetrovanie
6.
Po zaregistrovaní sťažnosti spoločný Sekretariát registra transparentnosti písomne informuje registrujúceho sa o sťažnosti, ktorá je voči nemu podaná, a o jej obsahu, a vyzve ho, aby do 10 pracovných dní podal vysvetlenie, predložil dôkazy alebo iné prostriedky na svoju obhajobu.
7.
Všetky informácie získané v priebehu vyšetrovania preskúma spoločný Sekretariát registra transparentnosti.
8.
Spoločný Sekretariát registra transparentnosti môže rozhodnúť, že vypočuje registrujúceho sa, na ktorého je sťažnosť podaná, alebo sťažovateľa.
Stupeň 4: Rozhodnutie o sťažnosti
9.
Ak sa má sťažnosť na základe vyšetrovania za nepodloženú, informuje spoločný Sekretariát registra transparentnosti o tomto rozhodnutí obe strany.
Ak je sťažnosť potvrdená, registrácia registrujúceho sa môže dočasne pozastaviť s cieľom prijať opatrenia na vyriešenie problému (pozri odseky 11 až 14 nižšie), alebo môžu byť voči nemu uplatnené rôzne opatrenia počnúc dlhodobým pozastavením registrácie až po výmaz z registra a prípadné odobratie preukazu oprávňujúceho na vstup do Európskeho parlamentu (pozri stupne 6 a 7 nižšie).
Stupeň 5: Opatrenia v prípade porušenia kódexu správania
10.
V prípade porušenia kódexu správania môžu byť uplatnené rôzne opatrenia, počnúc dočasným pozastavením registrácie až po výmaz z registra (pozri tabuľku nižšie).
11.
Ak sa zistí, že v registri sú uvedené chybné alebo neúplné údaje, je dotknutý registrujúci sa vyzvaný na opravu týchto údajov, a to v lehote ôsmich týždňov, počas ktorých je jeho registrácia pozastavená.
Počas plynutia tejto lehoty sa prípadné preukazy oprávňujúce na vstup do Európskeho parlamentu neodoberú.
12.
Ak registrujúci sa opraví údaje v lehote ôsmich týždňov stanovenej v odseku 11, jeho registrácia sa obnoví.
Ak registrujúci sa nekoná v lehote ôsmich týždňov stanovenej v odseku 11, môže sa voči nemu uplatniť niektoré z opatrení.
13.
Ak požiada registrujúci sa o predĺženie lehoty na opravu údajov v súlade s odsekom 11 a dostatočne svoju žiadosť odôvodní, môže byť doba, počas ktorej je jeho registrácia pozastavená, predĺžené.
14.
V prípade porušenia kódexu správania z iných dôvodov sa registrácia registrujúceho sa pozastavuje na obdobie ôsmich týždňov, počas ktorých Európsky parlament a Európska komisia prijmú konečné rozhodnutie o opatrení či opatreniach, ktoré sa prípadne uplatnia.
15.
Akékoľvek rozhodnutie o výmaze registrujúceho sa z registra zahŕňa aj zákaz ďalšej registrácie po dobu jedného alebo dvoch rokov.
Stupeň 6: Rozhodnutie o opatrení, ktoré sa má uplatniť
16.
Návrh rozhodnutia o opatrení, ktoré sa má uplatniť, pripravia spoločne príslušné útvary Európskeho parlamentu a Európskej komisie a postúpia ho generálnym tajomníkom oboch týchto inštitúcií na konečné rozhodnutie.
O tomto kroku sú informovaní príslušní podpredsedovia Európskeho parlamentu a Európskej komisie.
17.
Spoločný Sekretariát registra transparentnosti okamžite informuje obe strany (sťažovateľa a registrujúceho sa, na ktorého sa podala sťažnosť) o opatrení, o ktorom bolo rozhodnuté, a vykoná ho.
Stupeň 7: (Prípadné) odobratie preukazov oprávňujúcich na vstup do Európskeho parlamentu
18.
Ak rozhodnutie o výmaze z registra zahŕňa aj odobratie preukazov oprávňujúcich na vstup do Európskeho parlamentu, postúpi ho generálny tajomník Európskeho parlamentu príslušnému kvestorovi, ktorý je následne vyzvaný, aby schválil odobratie týchto preukazov, ktorých držiteľom je dotknutá organizácia alebo fyzická osoba.
19.
Registrujúci sa je vyzvaný na vrátenie všetkých alebo niektorých preukazov oprávňujúcich na vstup do Európskeho parlamentu do 15 dní.
Tabuľka opatrení, ktoré je možné uplatniť v prípade porušenia kódexu správania
Druh porušenia 1: Neúmyselné okamžite napravené porušenie
Opatrenie: Písomné oznámenie priznávajúce predmetné skutočnosti a spôsob ich nápravy
Uvedenie opatrenia v registri: Nie
Odobratie preukazu oprávňujúceho na vstup do Parlamentu: Nie
Druh porušenia 2: Úmyselné porušenie kódexu, ktoré si vyžaduje zmenu správania alebo opravu údajov v registri v stanovenej lehote
Opatrenie: Dočasné pozastavenie registrácie až na šesť mesiacov alebo do vykonania požadovanej nápravy v stanovenej lehote
Uvedenie opatrenia v registri: Áno, počas obdobia pozastavenia registrácie
Odobratie preukazu oprávňujúceho na vstup do Parlamentu: Nie
Druh porušenia 3: Pretrvávajúce porušenie kódexu (bez zmeny správania/bez opravy údajov v stanovenej lehote)
Opatrenie: Výmaz z registra na jeden rok
Uvedenie opatrenia v registri: Áno
Odobratie preukazu oprávňujúceho na vstup do Parlamentu: Áno
Druh porušenia: Závažné, úmyselné porušenie kódexu
Opatrenie: Výmaz z registra na dva roky
Uvedenie opatrenia v registri: Áno
Odobratie preukazu oprávňujúceho na vstup do Parlamentu: Áno
PRÍLOHA
XI
Výkon funkcie ombudsmana
A.
Rozhodnutie Európskeho parlamentu o úprave a všeobecných podmienkach upravujúcich výkon funkcie ombudsmana
Prijaté Parlamentom 9. marca 1994 (Ú. v.
ES L 113, 4.5.1994, s.
15) a zmenené a doplnené jeho rozhodnutiami zo 14. marca 2002 (Ú. v.
ES L 92, 9.4.2002, s.
13) a z 18. júna 2008 (Ú. v.
EÚ L 189, 17.7.2008, s.
25).
Európsky parlament,
so zreteľom na zmluvy o založení Európskych spoločenstiev, najmä na čl. 195 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, a čl. 107d ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,
so zreteľom na stanovisko Komisie,
so zreteľom na schválenie Rady,
keďže je potrebné prijať predpisy a všeobecné podmienky upravujúce výkon funkcie ombudsmana v súlade s ustanoveniami zmlúv o založení Európskych spoločenstiev;
keďže je potrebné stanoviť podmienky, za ktorých je možné ombudsmanovi predložiť sťažnosť, a upraviť vzťah medzi výkonom jeho funkcie a súdnym a správnym konaním;
keďže ombudsman, ktorý môže konať tiež z vlastného podnetu, musí mať k dispozícii všetky prostriedky potrebné na výkon svojej funkcie; keďže v tomto zmysle sú inštitúcie a orgány Spoločenstva povinné poskytnúť ombudsmanovi na jeho žiadosť informácie, o ktoré ich požiadal, a bez toho, aby tým bola dotknutá ombudsmanova povinnosť mlčanlivosti ohľadne takýchto informácií; keďže prístup k tajným informáciám či dokumentom, najmä k citlivým dokumentom v zmysle článku 9 nariadenia (ES) 1049/2001
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43)
, by mal podliehať pravidlám príslušnej inštitúcie alebo orgánu Spoločenstva o bezpečnosti; keďže inštitúcie alebo orgány poskytujúce utajované informácie alebo dokumenty, ako sa uvádza v článku 3 ods. 2 prvom pododseku, by mali informovať ombudsmana o tomto utajení; keďže v súvislosti s vykonávaním pravidiel uvedených v článku 3 ods. 2 prvom pododseku, sa mal ombudsman s príslušnou inštitúciou alebo orgánom vopred dohodnúť na podmienkach prístupu k utajovaným informáciám a k iným informáciám, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva; keďže v prípade, keď sa ombudsman domnieva, že nedostáva požadovanú pomoc, informuje o tom Európsky parlament, ktorý prijme vhodné opatrenia;
keďže je potrebné stanoviť postupy pre prípad, keď ombudsman svojím vyšetrovaním odhalí prípady nesprávneho úradného postupu; keďže je tiež potrebné prijať ustanovenia o predkladaní podrobnej správy ombudsmana Európskemu parlamentu na konci každého zasadania;
keďže ombudsman a jeho spolupracovníci sú povinní zachovávať mlčanlivosť o informáciách, s ktorými sa oboznámili pri plnení svojich úloh; keďže ombudsman je zároveň povinný informovať príslušné orgány o skutočnostiach, o ktorých sa domnieva, že môžu mať trestnoprávnu povahu, a o ktorých sa dozvedel v rámci svojho vyšetrovania;
keďže je potrebné prijať ustanovenia, ktoré umožnia spoluprácu ombudsmana s obdobnými orgánmi v niektorých členských štátoch v súlade s platnými vnútroštátnymi predpismi;
keďže Európsky parlament vymenúva ombudsmana do funkcie na začiatku svojho volebného obdobia na celé toto obdobie z osôb, ktoré sú občanmi únie a ktoré sú zárukou nezávislosti a spôsobilosti;
keďže je potrebné stanoviť podmienky ukončenia výkonu funkcie ombudsmana;
keďže ombudsman je povinný vykonávať svoju funkciu úplne nezávisle, k čomu sa slávnostne zaväzuje pred Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev pri svojom nástupe do funkcie; keďže je potrebné určiť činnosti nezlučiteľné s výkonom funkcie ombudsmana, ako aj jeho odmenu, výsady a imunity;
keďže je potrebné stanoviť pravidlá týkajúce sa úradníkov a ostatných zamestnancov ombudsmanovho sekretariátu, ako aj pravidlá týkajúce sa jeho rozpočtu; keďže sídlom ombudsmana by malo byť sídlo Európskeho parlamentu;
keďže ombudsman má prijať vykonávacie ustanovenia k tomuto rozhodnutiu; keďže je potrebné prijať prechodné ustanovenia pre prvého ombudsmana, ktorý bude menovaný do funkcie po nadobudnutí účinnosti Zmluvy o Európskej únii,
ROZHODOL TAKTO:
Článok
1
1.
Toto rozhodnutie stanovuje pravidlá a všeobecné podmienky výkonu funkcie ombudsmana v súlade s čl. 195 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, a čl. 107d ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.
2.
Ombudsman vykonáva svoju funkciu v súlade s právomocami, ktoré sú orgánom a inštitúciám Spoločenstva zverené zmluvami.
3.
Ombudsman nesmie zasahovať do súdneho konania ani spochybňovať prijaté súdne rozhodnutie.
Článok
2
1.
Za podmienok a v medziach, ktoré stanovujú uvedené zmluvy, pomáha ombudsman odhaľovať prípady nesprávneho úradného postupu v činnosti orgánov a inštitúcií Spoločenstva s výnimkou Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa pri výkone ich súdnych právomocí a vydáva odporúčania na ich nápravu.
Ombudsmanovi sa nemôžu predkladať sťažnosti týkajúce sa činnosti iných inštitúcií alebo osôb.
2.
Každý občan Európskej únie alebo každá fyzická alebo právnická osoba s bydliskom alebo sídlom v členskom štáte únie, môže priamo alebo prostredníctvom poslanca Európskeho parlamentu predložiť ombudsmanovi sťažnosť týkajúcu sa nesprávneho úradného postupu orgánov a inštitúcií Spoločenstva s výnimkou Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa pri výkone ich súdnych právomocí.
Ombudsman o prijatí sťažnosti bezodkladne informuje dotknutý orgán alebo inštitúciu.
3.
Sťažnosť musí obsahovať totožnosť sťažovateľa a predmet sťažnosti; sťažovateľ môže požiadať, aby jeho sťažnosť zostala dôverná.
4.
Sťažnosť sa musí predložiť do dvoch rokov odo dňa, kedy sa sťažovateľ dozvedel o skutočnostiach, ktoré sú predmetom sťažnosti a musia jej predchádzať náležité administratívne úkony pred dotknutým orgánom alebo inštitúciou.
5.
Ombudsman môže poradiť sťažovateľovi, aby sa obrátil na iný orgán.
6.
Podaním sťažnosti ombudsmanovi sa neprerušuje plynutie lehôt na podanie odvolania v správnych alebo súdnych konaniach.
7.
Ak musí ombudsman vyhlásiť sťažnosť za neprípustnú alebo ukončiť jej preskúmavanie z dôvodu prebiehajúceho alebo skončeného súdneho konania týkajúceho sa predložených faktov, výsledky prípadných dovtedy uskutočnených vyšetrovaní sa založia do spisu s definitívnou platnosťou.
8.
Sťažnosť, ktorá sa týka pracovnoprávnych vzťahov medzi úradníkmi a ostatnými zamestnancami a orgánmi a inštitúciami Spoločenstva, možno podať ombudsmanovi, len ak dotknutá osoba vyčerpala všetky možnosti pre podanie vnútorných administratívnych žiadostí a sťažností, najmä postupy uvedené v čl. 90 ods. 1 a 2 služobného poriadku a lehoty na odpoveď zo strany príslušného orgánu už uplynuli.
9.
Ombudsman bezodkladne informuje sťažovateľa o krokoch, ktoré urobil vo veci jeho sťažnosti.
Článok
3
1.
Ombudsman na základe sťažnosti alebo z vlastného podnetu vedie vyšetrovania, ktoré považuje za potrebné na objasnenie podozrení z nesprávneho úradného postupu v činnosti orgánov a inštitúcií Spoločenstva.
O vyšetrovaniach informuje dotknutý orgán alebo inštitúciu, ktorý mu môže poskytnúť potrebné stanoviská.
2.
Inštitúcie a orgány Spoločenstva sú povinné poskytnúť ombudsmanovi všetky informácie, o ktoré ich požiadal, a sprístupniť mu predmetné spisy.
Prístup k utajovaným informáciám či dokumentom, najmä k citlivým dokumentom v zmysle článku 9 nariadenia (ES) 1049/2001, podlieha pravidlám príslušnej inštitúcie alebo orgánu Spoločenstva o bezpečnosti.
Inštitúcie alebo orgány, ktoré poskytujú utajované informácie alebo dokumenty, ako sa uvádza v predchádzajúcich pododsekoch, informujú ombudsmana o tomto utajení.
S ohľadom na vykonávanie pravidiel uvedených v prvom pododseku, sa ombudsman s príslušnou inštitúciou alebo orgánom vopred dohodne na podmienkach nakladania s utajovanými informáciami alebo dokumentmi a s inými informáciami, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva.
Dotknuté inštitúcie alebo orgány Spoločenstva umožnia prístup k dokumentom, ktoré pochádzajú z členských štátov a sú klasifikované ako utajené v súlade so zákonom alebo iným právnym predpisom iba po predchádzajúcom súhlase predmetného členského štátu.
Inštitúcie a orgány Spoločenstva umožnia prístup k iným dokumentom, ktoré pochádzajú z členských štátov po tom, ako o tejto skutočnosti informovali dotknutý členský štát.
V súlade s článkom 4 ombudsman nesmie ani v jednom z uvedených prípadov prezradiť obsah týchto dokumentov.
Úradníci a ostatní zamestnanci inštitúcií a orgánov Spoločenstva musia na žiadosť ombudsmana vypovedať; zostávajú viazaní príslušnými ustanoveniami služobného poriadku, najmä mlčanlivosťou.“;
3.
Orgány členských štátov sú povinné poskytnúť ombudsmanovi kedykoľvek na jeho žiadosť a prostredníctvom stáleho zastúpenia členských štátov pri Európskych spoločenstvách všetky informácie, ktoré môžu pomôcť pri objasňovaní prípadov nesprávneho úradného postupu zo strany orgánov alebo inštitúcií Spoločenstva, pokiaľ tieto informácie nepodliehajú zákonom alebo správnym predpisom o tajných informáciách alebo ustanoveniam zabraňujúcim ich ďalšiemu šíreniu.
Napriek tomu v druhom uvedenom prípade môže dotknutý členský štát povoliť ombudsmanovi prístup k uvedeným informáciám, za predpokladu, že sa zaviaže ich ďalej nešíriť.
4.
Ak ombudsman nedostane požadovanú pomoc, informuje o tom Európsky parlament, ktorý prijme náležité opatrenia.
5.
V rámci možností sa ombudsman snaží spolu s príslušným orgánom alebo inštitúciou nájsť riešenie na odstránenie nesprávneho úradného postupu a vybavenie sťažnosti.
6.
Ak ombudsman zistí prípad nesprávneho úradného postupu, informuje o tom dotknutý orgán alebo inštitúciu a ak je to potrebné, predloží návrhy odporúčaní.
Orgán alebo inštitúcia je povinný zaslať ombudsmanovi do troch mesiacov podrobné stanovisko.
7.
Ombudsman potom podá správu Európskemu parlamentu a dotknutému orgánu alebo inštitúcii.
V správe môže uviesť odporúčania.
Ombudsman informuje sťažovateľa o výsledkoch vyšetrovania, stanovisku dotknutého orgánu alebo inštitúcie a prípadných navrhovaných odporúčaniach.
8.
Na konci každého ročného zasadania ombudsman predloží Európskemu parlamentu správu o výsledkoch svojich vyšetrovaní.
Článok
4
1.
Ombudsman a jeho zamestnanci, na ktorých sa vzťahuje článok 287 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článok 194 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, sú povinní zachovávať mlčanlivosť o informáciách alebo dokumentoch, ktoré získajú v priebehu vyšetrovania.
Bez toho, aby tým bol dotknutý druhý odsek, sú ombudsman a jeho zamestnanci povinní zachovávať mlčanlivosť o utajovaných informáciách alebo dokumentoch poskytnutých ombudsmanovi, najmä citlivých dokumentov v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 1049/2001 alebo dokumentov, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa ochrany osobných údajov, ako aj o informáciách, ktoré by mohli poškodiť sťažovateľa alebo inú dotknutú osobu.
2.
Ak sa ombudsman počas vyšetrovania dozvie skutočnosti, ktoré podľa jeho názoru spadajú do oblasti trestného práva, bezodkladne informuje príslušné vnútroštátne orgány prostredníctvom stálych zastúpení členských štátov pri Európskych spoločenstvách a ak prípad spadá do jej právomoci, aj príslušnú inštitúciu či príslušný orgán alebo útvar Spoločenstva zodpovedný za boj proti podvodom; ombudsman v prípade potreby informuje aj inštitúciu či orgán Spoločenstva, v ktorom dotknutý úradník alebo zamestnanec pracuje, a ktorý by prípade potreby mohol použiť článok 18 ods. 2 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.
Ombudsman môže informovať príslušnú inštitúciu či príslušný orgán Spoločenstva o skutočnostiach spochybňujúcich správanie sa niektorého zo zamestnancov z disciplinárneho hľadiska.
Článok
4 a
Ombudsman a jeho zamestnanci sa zaoberajú žiadosťami o prístup verejnosti k iným dokumentom ako k tým, na ktoré dokumentom odkazuje článok 4 ods. 1, v súlade s podmienkami a obmedzeniami stanovenými v nariadení (ES) č. 1049/2001.
Článok
5
1.
Ak to pomôže zvýšiť efektívnosť vyšetrovaní ombudsmana a zlepšiť ochranu práv a záujmov sťažovateľov, môže ombudsman spolupracovať s orgánmi rovnakého typu existujúcimi v niektorých členských štátoch za predpokladu, že je to v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom.
Ombudsman týmto spôsobom nemôže požadovať dokumenty, ku ktorým by nemal prístup podľa článku 3.
2.
V rámci jeho funkcií stanovených v článku 195 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 107d Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a pri zabránení duplicite činností s ostatnými inštitúciami alebo orgánmi, môže ombudsman za tých istých podmienok spolupracovať s inštitúciami a orgánmi v členských štátoch, ktoré majú na starosti podporu a ochranu základných práv.
Článok
6
1.
Ombudsmana vymenúva Európsky parlament po každých voľbách do Európskeho parlamentu na obdobie volebného obdobia Parlamentu.
Ombudsman môže byť menovaný znova.
2.
Ombudsman je volený spomedzi osôb, ktoré sú občanmi Európskej únie, majú plné občianske a politické práva, poskytujú úplnú záruku nezávislosti a spĺňajú podmienky požadované na výkon najvyšších súdnych funkcií v ich krajine, alebo majú preukázateľnú skúsenosť a spôsobilosť na vykonávanie funkcie ombudsmana.
Článok
7
1.
Výkon funkcie ombudsmana končí uplynutím jeho funkčného obdobia alebo jeho odstúpením či odvolaním z funkcie.
2.
S výnimkou odvolania zotrvá ombudsman vo funkcii, kým ho nenahradí jeho nástupca.
3.
V prípade predčasného ukončenia výkonu funkcie je nástupca ombudsmana menovaný do funkcie do troch mesiacov od uvoľnenia miesta až do konca volebného obdobia Parlamentu.
Článok
8
Ombudsman, ktorý už nespĺňa podmienky na výkon svojej funkcie, alebo sa dopustil závažného porušenia svojich povinností, môže byť na základe žiadosti Európskeho parlamentu odvolaný z funkcie rozhodnutím Súdneho dvora Európskych spoločenstiev.
Článok
9
1.
Ombudsman vykonáva svoju funkciu úplne nezávisle, vo všeobecnom záujme Spoločenstiev a občanov Európskej únie.
Pri výkone svojej funkcie nesmie požadovať ani prijímať pokyny od žiadnej vlády alebo orgánu.
Zdrží sa všetkých činností, ktoré sú nezlučiteľné s povahou jeho funkcie.
2.
Pri nástupe do funkcie sa ombudsman slávnostne zaväzuje pred Súdnym dvorom Európskeho spoločenstva, že bude vykonávať svoju funkciu úplne nezávisle a nestranne a že počas celého funkčného obdobia ako aj po jeho skončení bude plniť povinnosti z nej vyplývajúce, a najmä povinnosť správať sa čestne a zachovávať diskrétnosť pri prijímaní určitých funkcií alebo výhod po ukončení funkcie ombudsmana.
Článok
10
1.
Počas svojho funkčného obdobia ombudsman nesmie vykonávať žiadnu inú politickú alebo administratívnu funkciu, ani inú platenú alebo neplatenú profesionálnu činnosť.
2.
Ombudsman má nárok na rovnakú výšku odmeny, príspevkov a dôchodku ako sudca Súdneho dvora Európskych spoločenstiev.
3.
Na ombudsmana, úradníkov a ostatných zamestnancov jeho sekretariátu sa vzťahujú čl. 12 až 15 a čl. 18 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev.
Článok
11
1.
Ombudsmanovi pomáha v plnení jeho úloh sekretariát, ombudsman sám menuje vedúceho sekretariátu.
2.
Na úradníkov a ostatných zamestnancov sekretariátu ombudsmana sa vzťahujú predpisy a nariadenia platné pre úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev.
Ich počet sa každoročne stanoví v rámci postupu schvaľovania rozpočtu.
3.
Úradníci Európskych spoločenstiev a členských štátov vymenovaní do sekretariátu ombudsmana sú na pracovisko ombudsmana v úradnom záujme preložení dočasne, so zárukou opätovného plnoprávneho prijatia na pôvodné miesto, z ktorého sú vymenúvaní.
4.
V záležitostiach týkajúcich sa jeho zamestnancov má ombudsman rovnaké postavenie ako orgány v zmysle článku 1 štatútu úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev.
Článok
12
Zrušený
Článok
13
Sídlom ombudsmana je sídlo Európskeho parlamentu.
Článok
14
Ombudsman prijíma vykonávacie predpisy tohto rozhodnutia.
Článok
15
Prvý ombudsman vymenovaný do funkcie po vstupe do platnosti Zmluvy o Európskej únii je menovaný do konca volebného obdobia Parlamentu.
Článok
16
Zrušený
Článok
17
Toto rozhodnutie sa uverejní v
Úradnom
vestníku
Európskej
únie
a nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia.
B.
Rozhodnutie Európskeho ombudsmana ktorým sa prijímajú vykonávacie ustanovenia
Prijaté 8. júla 2002 a zmenené a doplnené rozhodnutiami Európskeho ombudsmana z 5. apríla 2004 a z 3 decembra 2008.
Článok
1
Výklad pojmov
Na účely týchto vykonávacích ustanovení sa
(a)
„dotknutým orgánom“ rozumie orgán alebo inštitúcia Spoločenstva, ktorý je predmetom sťažnosti alebo vyšetrovania z vlastného podnetu,
(b)
„štatútom“ rozumejú predpisy a všeobecné podmienky upravujúce výkon funkcie ombudsmana,
(c)
vo vzťahu k dokumentom a informáciám, „dôverné“ znamená „určené na to, aby to zostalo nezverejnené“.
Článok
2
Prijímanie sťažností
2.1
Sťažnosti sa po ich prijatí identifikujú, zaregistrujú a očíslujú.
2.2
Sťažovateľovi sa zasiela potvrdenie o prijatí, v ktorom sa uvedie registračné číslo sťažnosti a kontakt na právnika, ktorý sa prípadom zaoberá.
2.3
Petícia, ktorú so súhlasom jej autora postúpil ombudsmanovi Európsky parlament, sa posudzuje ako sťažnosť.
2.4
Vo vhodných prípadoch a so súhlasom sťažovateľa môže ombudsman postúpiť sťažnosť Európskemu parlamentu s tým, aby bola posúdená ako petícia.
2.5
Vo vhodných prípadoch a so súhlasom sťažovateľa môže ombudsman postúpiť sťažnosť inému príslušnému orgánu.
Článok
3
Prípustnosť sťažností
3.1
Na základe kritérií stanovených v zmluve a v štatúte ombudsman posúdi, či sťažnosť patrí do jeho pôsobnosti, a ak áno, či je sťažnosť prípustná; pred prijatím tohto rozhodnutia môže požiadať sťažovateľa o doplňujúce informácie alebo dokumenty.
3.2
Ak sťažnosť nepatrí do jeho pôsobnosti, alebo je neprípustná, ombudsman konanie o sťažnosti zastaví.
O svojom rozhodnutí a dôvodoch zastavenia konania informuje sťažovateľa.
Ombudsman môže sťažovateľovi odporučiť, aby sa obrátil na iný orgán.
Článok
4
Vyšetrovanie prípustnej sťažností
4.1
Ombudsman rozhodne, či existujú dostatočné dôvody na začatie vyšetrovania prípustnej sťažnosti.
4.2
Ak ombudsman nezistí dostatočné dôvody pre vyšetrovania, konanie vo veci sťažnosti zastaví a o tejto skutočnosti informuje sťažovateľa.
O svojom rozhodnutí môže taktiež informovať dotknutý orgán.
4.3
Ak ombudsman považuje začatie vyšetrovania za odôvodnené, upovedomí o tom sťažovateľa a dotknutý orgán.
Dotknutému orgánu zašle kópiu sťažnosti so žiadosťou o predloženie stanoviska v určenej lehote, ktorá zvyčajne nepresahuje obdobie troch mesiacov.
Žiadosť môže zvýrazniť niektoré časti sťažnosti alebo špecifické otázky, na ktoré sa má stanovisko orgánu zamerať.
4.4
Stanovisko nesmie obsahovať akúkoľvek informáciu alebo dokument, ktoré dotknutý orgán považuje za dôverné.
4.5
Dotknutý orgán môže požadovať, aby boli isté časti jeho stanoviska zverejnené výhradne sťažovateľovi.
Musí zreteľne označiť dotknuté časti a musí vysvetliť dôvod alebo dôvody svojej žiadosti.
4.6
Ombudsman zasiela stanovisko dotknutého orgánu sťažovateľovi.
Sťažovateľovi sa poskytne možnosť predložiť k nemu pripomienky v stanovenej lehote, ktorá obyčajne nepresahuje jeden mesiac.
4.7
Ak to ombudsman považuje za potrebné, začne ďalšie vyšetrovanie.
Na ďalšie vyšetrovanie sa vzťahuje článok 4.3 až 4.6, avšak stanovená lehota na pripomienky je zvyčajne jeden mesiac.
4.8
Tam, kde to ombudsman považuje za relevantné, môže uplatniť zjednodušený postup s cieľom dosiahnuť urýchlené riešenie.
4.9
Ak ombudsman skončil svoje vyšetrovanie, uzatvorí prípad s odôvodneným rozhodnutím a informuje o tom sťažovateľa a dotknutý orgán.
Článok
5
Vyšetrovacie právomoci
5.1
V súlade s podmienkami stanovenými v štatúte môže ombudsman požiadať orgány a inštitúcie Spoločenstva, ako aj orgány členských štátov, aby mu v primeranej lehote poskytli informácie alebo dokumenty potrebné pre vyšetrovanie.
Tieto orgány, či inštitúcie zreteľne označia informácie alebo dokumenty, ktoré považujú za dôverné.
5.2
Ombudsman môže nahliadnuť do spisu dotknutého orgánu.
Dotknutý orgán zreteľne označí, ktoré dokumenty v spise považuje za dôverné.
Môže si vyhotoviť kópiu celého spisu alebo len niektorých dokumentov, ktoré sú jeho súčasťou.
Ombudsman o nahliadnutí do spisov informuje sťažovateľa.
5.3
Ombudsman môže požiadať úradníkov alebo ostatných zamestnancov orgánov alebo inštitúcií Spoločenstva, aby predložili dôkazy v súlade s podmienkami stanovenými v štatúte.
Ombudsman môže rozhodnúť o tom, že osoba poskytujúca dôkazy, tak učiní v súlade s princípom zachovania dôvernosti.
5.4
Ombudsman môže požiadať orgány a inštitúcie Spoločenstva o prijatie opatrení, ktoré mu umožnia viesť vyšetrovanie na mieste.
5.5
Ombudsman môže zadať vypracovanie štúdií alebo znaleckých posudkov, ktoré pokladá za potrebné v záujme úspešného ukončenia vyšetrovania.
Článok
6
Priateľské riešenia
6.1
Ak ombudsman zistí, že došlo k nesprávnemu úradnému postupu, v rámci možností spolupracuje s dotknutým orgánom s cieľom nájsť priateľské riešenie, ktorým by sa odstránil nesprávny úradný postup a žiadosť vybavila k spokojnosti sťažovateľa.
6.2
Ak ombudsman považuje spoluprácu za úspešnú, uzavrie prípad odôvodneným rozhodnutím.
O svojom rozhodnutí informuje sťažovateľa a dotknutý orgán.
6.3
Ak ombudsman usúdi, že priateľské riešenie nie je možné, alebo že snaha o jeho dosiahnutie nebola úspešná, uzavrie prípad odôvodneným rozhodnutím, ktoré môže obsahovať kritickú poznámku, alebo vypracuje správu s návrhom odporúčaní.
Článok
7
Kritické poznámky
7.1
Ombudsman uvedie kritickú poznámku, ak sa domnieva, že:
(a)
už nie je možné, aby dotknutý orgán odstránil prípad nesprávneho úradného postupu a
(b)
prípad nesprávneho úradného postupu nemá všeobecný dosah.
7.2
Ak ombudsman uzavrie prípad kritickou poznámkou, informuje o tom sťažovateľa a dotknutý orgán.
Článok
8
Správy a odporúčania
8.1
Ombudsman vypracuje správu s návrhom odporúčaní pre dotknutý orgán, ak usúdi, že:
(a)
je možné, aby dotknutý orgán odstránil prípad nesprávneho úradného postupu, alebo
(b)
prípad nesprávneho úradného postupu má všeobecný dosah.
8.2
Ombudsman zašle kópiu svojej správy a návrhov odporúčaní dotknutému orgánu a sťažovateľovi.
8.3
Dotknutý orgán zašle ombudsmanovi v lehote troch mesiacov podrobné stanovisko.
Obsahom podrobného stanoviska môže byť prijatie ombudsmanovho rozhodnutia a podrobný opis opatrení, ktoré boli prijaté na vykonanie návrhov odporúčaní.
8.4
Ak ombudsman nepokladá podrobné stanovisko za dostatočné, môže pre Európsky parlament vypracovať osobitnú správu o prípade nesprávneho úradného postupu.
Súčasťou správy môžu byť odporúčania.
Ombudsman zašle kópiu správy dotknutému orgánu a sťažovateľovi.
Článok
9
Vyšetrovanie z vlastného podnetu
9.1
Ombudsman môže rozhodnúť o začatí vyšetrovania z vlastného podnetu.
9.2
Právomoci ombudsmana pri vyšetrovaní z vlastného podnetu sú rovnaké ako pri vyšetrovaní na základe sťažnosti.
9.3
Postup pri vyšetrovaní na základe sťažnosti sa primerane použije aj pri vyšetrovaní z vlastného podnetu.
Článok
10
Procesné ustanovenia
10.1
Na žiadosť sťažovateľa označí ombudsman sťažnosť za dôvernú.
Ak usúdi, že je potrebné chrániť záujmy sťažovateľa alebo tretej strany, môže označiť sťažnosť za dôvernú z vlastného podnetu.
10.2
Ak to považuje za potrebné, môže ombudsman prijať opatrenia umožňujúce prednostné vybavenie sťažnosti.
10.3
Ak sa vo veci, ktorá je predmetom vyšetrovania ombudsmana, začalo súdne konanie, ombudsman prípad uzavrie.
Výsledky už uskutočnených vyšetrovaní sa bez ďalšieho založia do spisu.
10.4
Ombudsman informuje príslušné vnútroštátne orgány, prípadne orgán alebo inštitúciu Spoločenstva, o skutočnostiach v oblasti trestného práva, ktoré zistil v priebehu vyšetrovania.
Môže tiež informovať orgán alebo inštitúciu Spoločenstva o skutočnostiach, ktoré podľa jeho názoru môžu byť dôvodom na začatie disciplinárneho konania.
Článok
11
Správy pre Európsky parlament
11.1
Ombudsman predkladá Európskemu parlamentu výročnú správu o svojej celkovej činnosti a najmä o výsledkoch svojich vyšetrovaní.
11.2
Okrem osobitných správ podľa odseku 8.4 môže ombudsman Európskemu parlamentu predložiť iné osobitné správy, ak to pokladá za potrebné pre plnenie svojich úloh podľa zmluvy a štatútu.
11.3
Výročné a osobitné správy ombudsmana môžu obsahovať odporúčania, ktoré považuje za potrebné pre plnenie svojich úloh v súlade so zmluvami a štatútom.
Článok
12
Spolupráca s ombudsmanmi a podobnými orgánmi členských štátov
Ombudsman môže spolupracovať s ombudsmanmi a podobnými orgánmi v členských štátoch s cieľom zvýšiť efektívnosť svojich vyšetrovaní a vyšetrovaní ombudsmanov a podobných orgánov v členských štátoch a prispieť k lepšej ochrane práv a záujmov vyplývajúcich z práva Európskej únie a Európskeho spoločenstva.
Článok
13
Právo sťažovateľa nahliadať do spisu
13.1
Sťažovateľ má právo nahliadať do spisu ombudsmana, ktorý sa týka jeho sťažnosti, s výnimkou podľa odseku 13.3.
13.2
Sťažovateľ môže využiť svoje právo nahliadať do spisu na mieste.
Môže tiež požiadať ombudsmana o poskytnutie kópie celého spisu alebo len určitých dokumentov, ktoré sú jeho súčasťou.
13.3
Sťažovateľ nesmie mať prístup k:
(a) dokumentom alebo informáciám, ktoré získal postupom podľa vyššie uvedeného odseku 5.1 alebo 5.2, ktoré boli označené pre ombudsmana ako dôverné;
(b) dôkazu poskytnutého v súlade s princípom dôvernosti podľa vyššie uvedeného odseku 5.3.
Článok
14
Prístup verejnosti k dokumentom ombudsmana
14.1
Verejnosť má prístup k dokumentom ombudsmana, ktoré nesúvisia s vyšetrovaním, za rovnakých podmienok a obmedzení, aké sú uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43).
o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie.
14.2
Verejnosť môže požiadať o prístup k dokumentom týkajúcim sa vyšetrovania ombudsmana, pokiaľ sťažnosť nie je posúdená ako dôverná na žiadosť sťažovateľa alebo na žiadosť ombudsmana podľa vyššie uvedeného článku 10 ods. 1.
Prístup sa neposkytuje k:
(a)
dokumentom alebo informáciám získaným na základe vyššie uvedeného článku 5 ods. 1 alebo ods. 2, ktoré boli označené pre ombudsmana ako dôverné;
(b)
dôkazu poskytnutého v súlade s princípom zachovania dôvernosti podľa vyššie uvedeného článku 5 ods. 3;
(c)
častiam stanoviska dotknutého orgánu a jeho odpovedí na ktorékoľvek ďalšie vyšetrovanie, ktoré podľa vyššie uvedeného článku 4 ods. 5 dotknutý orgán požadoval zverejniť výhradne sťažovateľovi.
Žiadateľ o prístup k takýmto informáciám je informovaný o dôvode alebo dôvodoch, ktoré dotknutý orgán poskytol vo svojej žiadosti;
(d)
dokumentu, ktorého zverejnenie by narušilo bezúhonnosť prebiehajúceho vyšetrovania.
14.3
Žiadosti o prístup k dokumentom sa podávajú písomne (listom, faxom alebo elektronickou poštou) a dostatočne určitým spôsobom, ktorý umožňuje identifikáciu dokumentu.
14.4
Prístup k dokumentom je možný buď na mieste alebo poskytnutím fotokópie.
Ombudsman môže za poskytnutie fotokópií vyžadovať primeraný poplatok.
Spôsob výpočtu poplatku sa musí vysvetliť.
14.5
O rozhodnutia týkajúcich sa žiadostí na prístup verejnosti sa rozhodne do 15 pracovných dní od ich prijatia.
Vo výnimočných prípadoch, sa môže stanovená lehota do 15 pracovných dní predĺžiť; žiadateľ je s takýmto predĺžením oboznámený vopred a toto predĺženie je detailne odôvodnené.
14.6
Čiastočné alebo úplné zamietnutie žiadosti o prístup k dokumentom sa musí odôvodniť.
Článok
15
Jazyky
15.1
Sťažnosť možno ombudsmanovi predložiť v ktoromkoľvek jazyku zmluvy.
Ombudsman nie je povinný zaoberať sa sťažnosťami, ktoré boli predložené v iných jazykoch.
15.2
Rokovacím jazykom ombudsmana je jeden z jazykov zmluvy; v prípade sťažovateľa je jazykom ten, v ktorom je sťažnosť napísaná.
15.3
Ombudsman rozhodne, ktoré dokumenty sa majú vypracovať v rokovacom jazyku.
Článok
16
Uverejňovanie správ
16.1
Európsky ombudsman uverejní v Úradnom vestníku oznamy týkajúce sa prijatia výročných a osobitných správ spolu s uvedením spôsobu, akými môže záujemca získať prístup k úplnému zneniu dokumentov.
16.2
Každá správa alebo súhrn rozhodnutí ombudsmana, ktoré sa týkajú dôvernej sťažnosti, sa uverejnia spôsobom, ktorý neumožňuje zistiť totožnosť sťažovateľa.
Článok
17
Účinnosť
17.1
Zrušujú sa vykonávacie ustanovenia prijaté 16. októbra 1997.
17.2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2003.
17.3
O prijatí tohto rozhodnutia je informovaný predseda Európskeho parlamentu.
Oznam o prijatí rozhodnutia sa tiež uverejní v Úradnom vestníku.
PRÍLOHA
XII
Predchádzanie podvodom, korupcii a ďalšej protiprávnej činnosti poškodzujúcej záujmy spoločenstiev
Rozhodnutie Európskeho parlamentu o podmienkach a spôsoboch vnútorného vyšetrovania v boji proti podvodom, korupcii a ďalšej protiprávnej činnosti poškodzujúcej záujmy spoločenstiev
Prijaté 18. novembra 1999.
Európsky parlament
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na článok 199,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, najmä na článok 25,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na článok 112,
so zreteľom na svoj rokovací poriadok a osobitne na článok 186 odsek c)
Teraz článok 215 písm. c).
,
vzhľadom na to, že:
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady
Ú. v.
ES L 136, 31.5.1999, s.
1.
(Euratom) č.1074/1999
Ú. v.
ES L 136, 31.5.1999, s.
8.
o vyšetrovaniach Európskeho úradu pre boj proti podvodom stanovujú, že úrad začína a vedie administratívne vyšetrovanie v rámci orgánov, inštitúcií a úradov a agentúr založených na základe Zmluvy o založení ES alebo Zmluvy o založení Euratomu,
zodpovednosť Európskeho úradu pre boj proti podvodom zriadeného Komisiou presahuje rámec ochrany finančných záujmov a zahŕňa všetky činnosti súvisiace so zabezpečovaním ochrany záujmov Spoločenstva proti protiprávnemu konaniu, ktoré by mohlo viesť k správnemu alebo trestnému konaniu,
rozsah boja proti podvodom by mal byť rozšírený a jeho efektívnosť posilnená využitím existujúcich skúseností v oblasti administratívneho vyšetrovania,
z tohto dôvodu a na základe svojej administratívnej autonómie, by mali všetky orgány, inštitúcie a úrady a agentúry zveriť úradu úlohu viesť vnútorné administratívne vyšetrovania s cieľom objasniť závažne situácie spojené s plnením pracovných povinností, ktoré môžu narušiť plnenie povinností úradníkov a zamestnancov spoločenstiev, ako je to uvedené v čl. 11, 12 ods. 2 a 3, 13, 14, 16 a 17 ods. 1 Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev a podmienok zamestnania ostatných zamestnancov týchto spoločenstiev (ďalej len služobný poriadok), ktoré poškodzujú záujmy spoločenstiev a ktoré môžu vyústiť do disciplinárneho a prípadne do trestného konania, alebo závažného porušenia povinností podľa čl. 22 služobného poriadku, alebo porušenia podobných povinností zo strany poslancov alebo zamestnancov Európskeho parlamentu, na ktorých sa nevzťahuje služobný poriadok,
takéto vyšetrovania by sa mali uskutočniť v plnom súlade s príslušnými ustanoveniami zmlúv o založení Európskych spoločenstiev, a to predovšetkým protokolu o výsadách a imunitách, s príslušnými vykonávacími predpismi a so služobným poriadkom,
takéto vyšetrovania by sa mali uskutočniť za rovnakých podmienok vo všetkých orgánoch, inštitúciách a úradoch a agentúrach Spoločenstva; zverenie tejto úlohy úradu by nemalo ovplyvniť zodpovednosť samotných orgánov, inštitúcií a úradov alebo agentúr a v žiadnom prípade nesmie obmedziť právnu ochranu zainteresovaných osôb,
pred prijatím zmien a doplnení služobného poriadku musia byť stanovené praktické opatrenia vymedzujúce spôsob, akým by mali členovia orgánov a inštitúcií, vedúci pracovníci úradov a agentúr, a úradníci a zamestnanci orgánov, inštitúcií a úradov a agentúr spolupracovať, aby sa zabezpečil hladký priebeh vnútorného vyšetrovania,
ROZHODOL:
Článok
1
Povinnosť spolupracovať s Úradom
Generálny tajomník, jednotlivé oddelenia a všetci úradníci alebo zamestnanci Európskeho parlamentu sú povinní plne spolupracovať s pracovníkmi úradu a poskytnúť im všetku potrebnú pomoc pri vyšetrovaní.
S týmto cieľom poskytujú pracovníkom úradu všetky užitočné informácie a vysvetlenia.
Bez toho aby boli dotknuté príslušné ustanovenia zmlúv o založení Európskych spoločenstiev, predovšetkým Protokolu o výsadách a imunitách, a príslušných vykonávacích predpisov, poslanci sú povinní plne spolupracovať s úradom.
Článok
2
Povinnosť poskytovať informácie
Každý úradník alebo zamestnanec Európskeho parlamentu, ktorý sa dozvie o skutočnostiach, na základe ktorých možno predpokladať existenciu možných prípadov podvodu, korupcie alebo inej protiprávnej činnosti poškodzujúcej záujmy spoločenstiev, alebo o závažných situáciách, ktoré sa týkajú vykonávania pracovných povinností, ktoré môžu znemožniť plnenie povinností úradníkov alebo zamestnancov spoločenstiev alebo pracovníkov, ktorí nepodliehajú štatútu, a ktoré môžu viesť k disciplinárnemu, prípadne trestnému, konaniu, je povinný tieto bezodkladne oznámiť svojmu nadriadenému alebo generálnemu riaditeľovi, alebo ak to považuje za vhodné, svojho generálneho tajomníka alebo priamo samotný úrad.
Úradník, zamestnanec alebo o iný pracovník, ktorý nepodlieha štatútu, oznámi uvedené skutočnosti predsedovi Parlamentu, ktorému sa rovnako oznamujú všetky prípady porušenia podobných povinností zo strany poslancov.
Predseda, generálny tajomník, generálni riaditelia a vedúci oddelení Európskeho parlamentu majú povinnosť bezodkladne oznámiť úradu všetky skutočnosti, o ktorých sa dozvedeli a ktoré môžu nasvedčovať o existencii prípadov a situácií uvedených v prvom odseku.
Úradníci alebo zamestnanci Európskeho parlamentu nesmú byť za žiadnych okolností predmetom nespravodlivého alebo diskriminačného zaobchádzania v dôsledku poskytnutia informácií uvedených v prvom a druhom odseku.
Poslanci, ktorí sú oboznámení so skutočnosťami uvedenými v prvom odseku, tieto skutočnosti oznámia predsedovi Parlamentu, alebo v prípade, keď to považujú za vhodné, priamo úradu.
Ustanovenia tohto článku sa použijú bez toho, aby boli dotknuté požiadavky utajenia vymedzené všeobecné záväzným predpisom alebo rokovacím poriadkom Európskeho parlamentu.
Článok
3
Pomoc bezpečnostného úradu
Bezpečnostný úrad Európskeho parlamentu je na žiadosť riaditeľa úradu povinný pomáhať úradu v praktickom vykonávaní vyšetrovania.
Článok
4
Imunita a právo na odmietnutie svedeckej výpovede
Predpisy upravujúce parlamentnú imunitu poslancov a právo na odmietnutie svedeckej výpovede zostávajú nezmenené.
Článok
5
Informovanie zainteresovanej strany
Ak nastane prípad, v ktorom je do vyšetrovania osobne zapojený poslanec, úradník alebo zamestnanec, je o tom zainteresovaná strana bezodkladne informovaná za predpokladu, že takýto postup negatívne neovplyvní priebeh vyšetrovania.
V každom prípade nesmú byť po ukončení vyšetrovania vypracované závery, v ktorých sa spomína meno poslanca, úradníka alebo zamestnanca Európskeho parlamentu, bez toho, aby sa zainteresovanej strane umožnilo vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam, ktoré sa jej týkajú.
Ak je pre účely vyšetrovania potrebné zachovávať úplné utajenie a ak je na vyšetrovacie konanie príslušný vnútroštátny súdny orgán, môže byť splnenie povinnosti prizvať poslanca, úradníka alebo zamestnanca Európskeho parlamentu k vyjadreniu svojho postoja odložené v prípadoch poslancov so súhlasom predsedu a v prípadoch úradníkov alebo zamestnancov so súhlasom generálneho tajomníka.
Článok
6
Informácia o ukončení vyšetrovania bez ďalšieho konania
Ak sa po ukončení vnútorného vyšetrovania nepotvrdia skutočnosti umožňujúce začatie konania proti poslancovi, úradníkovi alebo zamestnancovi Európskeho parlamentu, ktorého sa vyšetrovanie týkalo, sa toto vnútorné vyšetrovanie uzavrie bez ďalšieho konania a to na základe rozhodnutia riaditeľa úradu, ktorý písomne informuje zainteresovanú stranu.
Článok
7
Zbavenie imunity
Každá žiadosť zo strany vnútroštátnej polície alebo súdneho orgánu o zbavenie imunity úradníka alebo zamestnanca Európskeho parlamentu, ktorá sa týka možných prípadov podvodu, korupcie alebo inej protiprávnej činnosti, sa postúpi na vyjadrenie riaditeľovi úradu.
O žiadosti týkajúcej sa zbavenia imunity poslanca Európskeho parlamentu sa úradu zasiela informácia.
Článok
8
Účinnosť
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho prijatia Európskym parlamentom.
PRÍLOHA
XIII
Dohoda medzi Európskym parlamentom a Komisiou o postupoch na vykonávanie rozhodnutia Rady 1999/468/ES, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu, zmeneného a doplneného rozhodnutím 2006/512/ES
Informovanie Európskeho parlamentu
1.
Podľa článku 7 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES
Ú. v.
ES L 184, 17.7.1999, s.
23.
Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v.
EÚ L 200, 22.7.2006, s.
11).
má Komisia pravidelne informovať Európsky parlament o rokovaniach výborov
V tejto dohode sa slovom „výbor“ označujú výbory vytvorené v súlade s rozhodnutím 1999/468/ES, okrem prípadov, v ktorých sa vyslovene odkazuje na iný výbor.
v súlade s ustanoveniami, ktoré zabezpečujú transparentnosť a efektívnosť systému zasielania informácií a identifikáciu zaslaných informácií a rôznych fáz postupu.
Na tento účel sa mu v rovnakom čase ako členom výborov a za rovnakých podmienok zasielajú návrhy programov schôdzí výboru, návrhy vykonávacích opatrení, ktoré sú týmto výborom predkladané podľa základných právnych aktov prijatých v súlade s riadnym legislatívnym postupom, výsledky hlasovaní, súhrnné zápisy zo schôdzí a zoznamy orgánov, ku ktorým patria osoby splnomocnené členskými štátmi na ich zastupovanie.
Register
2.
Komisia vytvorí register obsahujúci všetky dokumenty, ktoré sa zasielajú Európskemu parlamentu
Termín vytvorenia registra je 31. marec 2008.
.
Európsky parlament bude mať k tomuto registru priamy prístup.
Podľa článku 7 ods. 5 rozhodnutia 1999/468/ES budú zverejnené odkazy na všetky dokumenty zaslané Európskemu parlamentu.
3.
V súlade so záväzkami Komisie, ku ktorým sa zaviazala vo svojom vyhlásení k článku 7 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES
Ú. v.
EÚ C 171, 22.7.2006, s.
21.
, a po uskutočnení náležitých technických úprav, register uvedený v odseku 2 umožní najmä:
–
jasnú identifikáciu dokumentov spadajúcich pod ten istý postup a akýchkoľvek zmien vykonávacieho opatrenia v každej fáze postupu;
–
uvedenie fázy postupu, ako aj časového rozvrhu;
–
jasné rozlíšenie medzi návrhmi opatrení doručených Európskemu parlamentu a súčasne členom výboru na základe práva na informácie a konečným návrhom po poskytnutí stanoviska výboru, ktoré sa zasiela Európskemu parlamentu;
–
jasnú identifikáciu akýchkoľvek zmien v porovnaní s dokumentmi už zaslanými Európskemu parlamentu.
4.
Ak po prechodnom období, ktoré začne plynúť od nadobudnutia účinnosti tejto dohody, Európsky parlament a Komisia usúdia, že systém je funkčný a uspokojivý, dokumenty sa budú zasielať Európskemu parlamentu prostredníctvom elektronického oznámenia s odkazom na register uvedený v odseku 2.
Toto rozhodnutie sa prijme prostredníctvom výmeny listov predsedov oboch inštitúcií.
Počas prechodného obdobia sa dokumenty budú zasielať Európskemu parlamentu ako príloha k správe elektronickej pošty.
5.
Komisia ďalej súhlasí s tým, že bude Európskemu parlamentu na informačné účely a na základe žiadosti príslušného parlamentného výboru zasielať osobitné návrhy opatrení na vykonávanie základných právnych aktov, ktoré, hoci neboli prijaté v rámci riadneho legislatívneho postupu, majú pre Európsky parlament osobitný význam.
Tieto opatrenia sa vložia do registra uvedeného v odseku 2 a oznámenie o tom sa zašle Európskemu parlamentu.
6.
Okrem súhrnných zápisov uvedených v odseku 1 môže Európsky parlament požiadať o prístup k zápisniciam zo schôdzí výborov
Pozri rozsudok Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev z 19. júla 1999 vo veci T-188/97 Rothmans/Komisia, Zb.
1999, s.
II-2463.
.
Komisia preskúma jednotlivo každú žiadosť v súlade s pravidlami o zachovaní dôvernosti, uvedenými v prílohe 1 k Rámcovej dohode o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Komisiou
Ú. v EÚ C 117 E, 18.5.2006, s.
123.
.
Dôverné dokumenty
7.
S dôvernými dokumentmi sa nakladá v súlade s internými administratívnymi postupmi vypracovanými každou inštitúciou tak, aby poskytovali všetky potrebné záruky.
Uznesenia Európskeho parlamentu podľa článku 8 rozhodnutia 1999/468/ES
8.
Podľa článku 8 rozhodnutia 1999/468/ES môže Európsky parlament v odôvodnenom uznesení uviesť, že návrhy opatrení na vykonávanie základného právneho aktu prijatého v súlade s riadnym legislatívnym postupom by prekročili vykonávacie právomoci ustanovené v danom základnom právnom akte.
9.
Európsky parlament prijme takéto uznesenia v súlade so svojím rokovacím poriadkom; urobí tak v lehote jedného mesiaca, ktorá začne plynúť dňom prijatia konečného návrhu vykonávacích opatrení v jazykových zneniach, ktoré boli predložené členom príslušného výboru.
10.
Európsky parlament a Komisia súhlasia s tým, že je vhodné trvale stanoviť kratšiu lehotu pre niektoré typy naliehavých vykonávacích opatrení, o ktorých sa v záujme dobrej správy vecí verejných musí rozhodnúť v kratšom čase.
To platí najmä v prípade niektorých typov opatrení týkajúcich sa vonkajšej akcie vrátane humanitárnej a núdzovej pomoci, ochrany zdravia a bezpečnosti, bezpečnosti dopravy a výnimiek z pravidiel verejného obstarávania.
Dohodou medzi členom Komisie a predsedom príslušného parlamentného výboru sa určia typy predmetných opatrení a príslušné lehoty.
Každá strana bude môcť takúto dohodu kedykoľvek zrušiť.
11.
Bez toho, aby boli dotknuté prípady uvedené v odseku 10, sa v naliehavých prípadoch a v prípadoch opatrení týkajúcich sa každodenných administratívnych záležitostí a/alebo s obmedzenou dobou platnosti použije kratšia lehota.
V prípade mimoriadnej naliehavosti môže byť lehota veľmi krátka, najmä z dôvodu ochrany verejného zdravia.
Príslušný člen Komisie stanoví primeranú lehotu a odôvodní ju.
Európsky parlament môže v takýchto prípadoch použiť postup, pri ktorom sa použitie článku 8 rozhodnutia 1999/468/ES deleguje na príslušný parlamentný výbor, ktorý môže poslať Komisii odpoveď v príslušnej lehote.
12.
Ihneď ako útvary Komisie usúdia, že návrhy opatrení, na ktoré sa vzťahujú odseky 10 a 11, by mali byť predložené výboru, neformálne upozornia sekretariát príslušného parlamentného výboru alebo výborov.
Ihneď po predložení prvých návrhov opatrení členom výboru útvary Komisie oznámia sekretariátu parlamentného výboru alebo výborov stupeň naliehavosti a lehoty, ktoré sa uplatnia po predložení konečného návrhu.
13.
Po tom, ako Európsky parlament prijme uznesenie podľa odseku 8 alebo odpoveď podľa odseku 11, príslušný člen Komisie informuje Európsky parlament alebo, ak je to vhodné, príslušný parlamentný výbor o krokoch, ktoré Komisia zamýšľa v danej veci uskutočniť.
14.
Údaje podľa odsekov 10 až 13 sa vložia do registra.
Regulačný postup s kontrolou
15.
V prípade, že sa uplatňuje regulačný postup s kontrolou, Komisia po hlasovaní vo výbore oznámi Európskemu parlamentu príslušné lehoty.
S výhradou odseku 16 začnú tieto lehoty plynúť až po doručení všetkých jazykových znení Európskemu parlamentu.
16.
Ak sa uplatňujú kratšie lehoty (článok 5a ods. 5 písm. b) rozhodnutia 1999/468/ES) a v naliehavých prípadoch (článok 5a ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES) začnú lehoty plynúť od dátumu doručenia konečných návrhov vykonávacích opatrení Európskemu parlamentu v jazykových zneniach predložených členom výboru, pokiaľ predseda parlamentného výboru nevznesie námietky.
Komisia sa v každom prípade bude snažiť čo najskôr zaslať Európskemu parlamentu všetky jazykové znenia.
Ihneď ako útvary Komisie usúdia, že návrhy opatrení, na ktoré sa vzťahuje článok 5a ods. 5 písm. b) alebo článok 5a ods. 6, by mali byť predložené výboru, neformálne upozornia sekretariát príslušného parlamentného výboru alebo výborov.
Finančné služby
17.
V súlade so svojím vyhlásením k článku 7 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa Komisia v oblasti finančných služieb zaväzuje:
zabezpečiť, aby úradník Komisie predsedajúci schôdzi výboru informoval na požiadanie po každej schôdzi Európsky parlament o akýchkoľvek diskusiách týkajúcich sa návrhov vykonávacích opatrení, ktoré boli predložené tomuto výboru;
ústne alebo písomne odpovedať na akékoľvek otázky týkajúce sa diskusií o návrhoch vykonávacích opatrení predložených výboru.
Komisia tiež zabezpečí, že záväzky prijaté na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu 5. februára 2002
Ú. v.
ES C 284 E, 21.11.2002, s.
19.
a opätovne potvrdené na jeho plenárnej schôdzi 31. marca 2004
Ú. v.
EÚ C 103 E, 29.4.2004, s.
446 a doslovný zápis z rokovania (CRE) plenárnej schôdze Európskeho parlamentu 31. marca 2004, pod časťou „Hlasovanie“.
, ako aj záväzky uvedené v bodoch 1 až 7 listu člena Komisie Bolkesteina predsedovi Výboru Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci z 2. októbra 2001
Ú. v.
ES C 284 E, 21.11.2002, s.
83.
sa budú dodržiavať v oblasti finančných služieb (vrátane cenných papierov, bánk, poistenia, dôchodkov a účtovníctva).
Kalendár činností Európskeho parlamentu
18.
Okrem prípadov, keď sa uplatňujú kratšie lehoty, alebo okrem naliehavých prípadov Komisia pri zasielaní návrhov vykonávacích opatrení podľa tejto dohody zohľadní obdobia prázdnin Európskeho parlamentu (zimné prázdniny, letné prázdniny a obdobie volieb do Európskeho parlamentu), s cieľom zaistiť, že Európsky parlament bude schopný vykonávať svoje výsady v lehotách ustanovených v rozhodnutí 1999/468/ES a v tejto dohode.
Spolupráca Európskeho parlamentu s Komisiou
19.
Obe inštitúcie vyjadrujú svoju pripravenosť vzájomne si pomáhať s cieľom zabezpečiť plnú mieru spolupráce pri práci na špecifických vykonávacích opatreniach.
Na tento účel sa na administratívnej úrovni vytvoria príslušné kontaktné body.
Predchádzajúce dohody
20.
Dohoda medzi Európskym parlamentom a Komisiou o postupoch na vykonávanie rozhodnutia Rady 1999/468/ES z roku 2000
Ú. v.
ES L 256, 10.10.2000, s.
19.
sa týmto nahrádza.
Európsky parlament a Komisia považujú nasledujúce dohody za prekonané a preto neúčinné v rozsahu, v ktorom sa ich týkajú: dohoda Plumb/Delors z roku 1988, dohoda Samland/Williamson z roku 1996 a modus vivendi z roku 1994
Ú. v.
ES C 102, 4.4.1996, s.
1.
.
PRÍLOHA
XIV
Rámcová dohoda o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou
Ú. v.
EÚ L 304, 20.11.2010, s.
47.
Európsky parlament
Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 20. októbra 2010.
a Európska komisia (ďalej len „obe inštitúcie“),
–
so zreteľom za Zmluvu o Európskej únii (ZEÚ), Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä jej článok 295, a Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, (ďalej len „zmluvy“),
–
so zreteľom na medziinštitucionálne dohody a texty, ktorými sa upravujú vzťahy medzi dvoma inštitúciami,
–
so zreteľom na rokovací poriadok Parlamentu
Ú. v.
EÚ L 44, 15.2.2005, s.
1.
, a najmä na jeho články 105, 106 a 127 a jeho prílohy VIII a XIV,
–
so zreteľom na politické usmernenia a príslušné vyhlásenia zvoleného predsedu Komisie z 15. septembra 2009 a 9. februára 2010 a na vyhlásenia každého z kandidátov na členov Komisie v priebehu ich vypočutí parlamentnými výbormi,
A.
keďže Lisabonská zmluva posilňuje demokratickú legitimitu rozhodovacieho procesu Európskej únie,
B.
keďže obe inštitúcie pripisujú najvyššiu dôležitosť účinnej transpozícii a uplatňovaniu práva Únie,
C.
keďže táto rámcová dohoda nezasahuje do právomocí a výsadných práv Parlamentu, Komisie alebo akejkoľvek inej inštitúcie alebo orgánu Európskej únie, ale má za cieľ zabezpečiť, aby sa také právomoci a výsadné práva vykonávali čo najúčinnejšie a najtransparentnejšie,
D.
keďže táto rámcová dohoda by sa mala vykladať v súlade s inštitucionálnym rámcom ako je formovaný zmluvami,
E.
keďže Komisia riadne zohľadní príslušné úlohy, ktoré podľa zmlúv prislúchajú Európskemu parlamentu a Rade, najmä so zreteľom na základnú zásadu rovnakého zaobchádzania, stanovenú v bode 9,
F.
keďže je vhodné aktualizovať rámcovú dohodu uzatvorenú v máji 2005
Ú. v.
EÚ 117 E, 18.5.2006, s.
125.
a nahradiť ju nasledujúcim textom,
sa dohodli takto:
I.
ROZSAH PÔSOBNOSTI
1.
S cieľom lepšie zohľadniť nové „osobitné partnerstvo“ medzi Európskym parlamentom a Komisiou sa obe inštitúcie dohodli na nasledujúcich opatreniach na posilnenie politickej zodpovednosti a legitimity Komisie, rozšírenie konštruktívneho dialógu a zlepšenie toku informácií medzi oboma inštitúciami, ako aj zlepšenie spolupráce pri postupoch a plánovaní.
Dohodli sa tiež na osobitných ustanoveniach o:
schôdzach Komisie s národnými expertmi, ako je stanovené v prílohe 1;
poskytovaní dôverných informácií Európskemu parlamentu, ako je stanovené v prílohe 2;
rokovaniach a uzatváraní medzinárodných dohôd, ako je stanovené v prílohe 3; a
časovom harmonograme pracovného programu Komisie, ako je stanovené v prílohe 4.
II.
POLITICKÁ ZODPOVEDNOSŤ
2.
Dezignovaný predseda Komisie po svojej nominácii Európskou radou predloží Európskemu parlamentu politické smerovanie na svoje funkčné obdobie s cieľom umožniť informovanú výmenu názorov s Európskym parlamentom pred hlasovaním o voľbe.
3.
V súlade s článkom 106 rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu sa Európsky parlament skontaktuje so zvoleným predsedom Komisie v dostatočnom čase pred začatím postupu týkajúceho sa schválenia novej Komisie.
Európsky parlament prihliada na poznámky, ktoré prednesie zvolený predseda.
Dezignovaní členovia Komisie zabezpečia úplné zverejnenie všetkých príslušných informácií v súlade s povinnosťou nezávislosti, ustanovenej v článku 245 ZFEÚ.
Postupy sa vypracujú tak, aby sa zabezpečilo, že celá dezignovaná Komisia sa hodnotí otvorene, spravodlivo a dôsledne.
4.
Bez toho, aby tým bola dotknutá zásada kolegiality Komisie, každý člen Komisie nesie politickú zodpovednosť za činnosť v oblasti svojej pôsobnosti.
Predseda Komisie plne zodpovedá za rozpoznanie akéhokoľvek konfliktu záujmov, kvôli ktorému člen Komisie nemôže vykonávať svoje povinnosti.
Predseda Komisie je rovnako zodpovedný za akékoľvek nasledujúce kroky podniknuté za takýchto okolností
a
ihneď o tom písomne informuje predsedu Európskeho parlamentu.
Účasť členov Komisie na volebných kampaniach sa riadi Etickým kódexom členov Komisie.
Členovia Komisie, ktorí sa aktívne zúčastňujú na volebných kampaniach ako kandidáti vo voľbách do Európskeho parlamentu, by si mali vziať neplatené volebné voľno s účinnosťou od konca poslednej schôdze pred voľbami.
Predseda Komisie včas informuje Európsky parlament o rozhodnutí udeliť takéto voľno, pričom uvedie, ktorý člen Komisie prevezme príslušné povinnosti počas uvedeného obdobia voľna.
5.
Ak Európsky parlament požiada predsedu Komisie o vyslovenie nedôvery v prípade jednotlivého člena Komisie, predseda dôkladne zváži, či požiada tohto člena o vzdanie sa funkcie, v súlade s článkom 17 ods. 6 ZEÚ.
Predseda buď požiada tohto člena, aby sa vzdal funkcie, alebo na najbližšej schôdzi Európskeho parlamentu vysvetlí dôvody svojho odmietnutia tak urobiť.
6.
Ak je potrebné nahradiť člena Komisie počas funkčného obdobia v súlade s druhým odsekom článku 246 ZFEÚ, predseda Komisie dôkladne zváži výsledok porady s Európskym parlamentom predtým, ako dá súhlas s rozhodnutím Rady.
Európsky parlament zabezpečí, že tieto postupy sa uskutočnia čo najskôr, aby predseda Komisie mohol dôkladne zvážiť stanovisko Európskeho parlamentu ešte predtým, ako bude nový člen Komisie vymenovaný.
Podobne v súlade s tretím odsekom článku 246 ZFEÚ, ak je zvyšok funkčného obdobia Komisie krátky, predseda Komisie dôkladne zváži stanovisko Európskeho parlamentu.
7.
Ak má predseda Komisie v úmysle prerozdeliť pridelené oblasti zodpovednosti medzi členov Komisie počas jej funkčného obdobia podľa článku 248 ZFEÚ, včas informuje Európsky parlament v súvislosti s príslušnou parlamentnou konzultáciou týkajúcou sa týchto zmien.
Rozhodnutie predsedu o prerozdelení oblastí zodpovednosti môže nadobudnúť účinnosť okamžite.
8.
Ak Komisia navrhne revíziu Etického kódexu členov Komisie týkajúcu sa konfliktu záujmov alebo etického správania sa, požiada Európsky parlament o stanovisko.
III.
KONŠTRUKTÍVNY DIALÓG A TOK INFORMÁCIÍ
(i)
Všeobecné ustanovenia
9.
Komisia zaručuje, že bude uplatňovať základnú zásadu rovnakého zaobchádzania v prípade Európskeho parlamentu a Rady, najmä v súvislosti s prístupom na schôdze a poskytovaním príspevkov alebo iných informácií, najmä k legislatívnym a rozpočtovým záležitostiam.
10.
V rámci svojich kompetencií Komisia prijme opatrenia na lepšie zapojenie Európskeho parlamentu tak, aby mohla čo najviac zohľadniť jeho stanoviská v oblasti Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
11
Prijímajú sa viaceré opatrenia s cieľom uplatňovať „osobitné partnerstvo“ medzi Európskym parlamentom a Komisiou:
predseda Komisie sa na žiadosť Európskeho parlamentu stretne s Konferenciou predsedov najmenej dvakrát za rok s cieľom prediskutovať otázky spoločného záujmu;
predseda Komisie bude viesť pravidelný dialóg s predsedom Európskeho parlamentu o kľúčových horizontálnych otázkach a hlavných legislatívnych návrhoch.
V rámci tohto dialógu by mal byť predseda Európskeho parlamentu pozývaný na schôdze kolégia členov Komisie;
predseda Komisie alebo podpredseda zodpovedný za medziinštitucionálne vzťahy by mal byť pozývaný na zasadnutia Konferencie predsedov a Konferencie predsedov výborov, ak sa diskutuje o osobitných otázkach týkajúcich sa zostavovania programu rokovania plenárnej schôdze, medziinštitucionálnych vzťahov medzi Európskym parlamentom a Komisiou a legislatívnych a rozpočtových záležitostí;
stretnutia Konferencie predsedov a Konferencie predsedov výborov a kolégia členov Komisie sa uskutočňujú každoročne s cieľom prediskutovať relevantné otázky vrátane prípravy a vykonávania pracovného programu Komisie;
Konferencia predsedov a Konferencia predsedov výborov včas informuje Komisiu o výsledkoch svojich diskusií s medziinštitucionálnym rozmerom.
Európsky parlament tiež pravidelne a v plnom rozsahu informuje Komisiu o výsledkoch svojich stretnutí týkajúcich sa prípravy plenárnych schôdzí, pričom zohľadní názory Komisie.
Týmto nie je dotknutý bod 45;
s cieľom zabezpečiť pravidelný tok relevantných informácií medzi obomi inštitúciami sa generálni tajomníci Európskeho parlamentu a Komisie stretávajú pravidelne.
12.
Každý člen Komisie zabezpečí pravidelný a priamy tok informácií medzi členom Komisie a predsedom príslušného parlamentného výboru.
13.
Komisia neuverejní žiadne legislatívne návrhy ani dôležité iniciatívy alebo rozhodnutia pred tým, ako o nich písomne upovedomí Európsky parlament.
Na základe pracovného programu Komisie, obe inštitúcie vopred spoločnou dohodou určia kľúčové iniciatívy, ktoré sa majú predložiť v pléne.
V zásade Komisia tieto iniciatívy predloží najprv v pléne a až potom verejnosti.
Obdobne určia tie návrhy a iniciatívy, o ktorých je informovaná Konferencia predsedov, alebo o ktorých je vhodným spôsobom informovaný príslušný parlamentný výbor alebo jeho predseda.
Tieto rozhodnutia sa prijímajú v rámci pravidelného dialógu medzi oboma inštitúciami podľa bodu 11 a sú pravidelne aktualizované, s riadnym prihliadnutím na akýkoľvek politický vývoj.
14.
Ak je interný dokument Komisie, o ktorom Európsky parlament nebol informovaný podľa tejto rámcovej dohody, šírený mimo inštitúcií, môže predseda Európskeho parlamentu požiadať o bezodkladné predloženie tohto dokumentu Európskemu parlamentu, aby s ním mohol oboznámiť ktoréhokoľvek poslanca Európskeho parlamentu, ktorý by o to požiadal.
15.
Komisia predloží kompletné informácie a dokumentáciu o svojich stretnutiach s národnými expertmi v rámci svojej práce na príprave a vykonávaní legislatívy Únie vrátane tzv. soft law a delegovaných aktov.
Ak o to Európsky parlament požiada, môže Komisia na tieto stretnutia pozvať aj odborníkov Európskeho parlamentu.
Príslušné ustanovenia sú uvedené v prílohe 1.
16.
Do troch mesiacov od prijatia uznesenia Európskeho parlamentu mu Komisia poskytne písomné informácie o opatreniach, ktoré prijala v reakcii na osobitné požiadavky, ktoré jej boli adresované v uzneseniach Európskeho parlamentu, vrátane informovania Európskeho parlamentu v prípadoch, kde sa nemohla riadiť jeho stanoviskami.
Túto lehotu možno v prípade naliehavej požiadavky skrátiť.
Predĺžiť o jeden mesiac ju možno v prípade, ak si požiadavka vyžaduje obšírnejšiu prácu a je to riadne odôvodnené.
Európsky parlament zabezpečí, aby sa táto informácia rozšírila v rámci inštitúcie.
Európsky parlament sa bude usilovať predísť predkladaniu ústnych alebo písomných otázok týkajúcich sa záležitostí, v prípade ktorých Komisia už Európsky parlament informovala o svojom stanovisku prostredníctvom písomného nadväzného oznámenia.
Komisia sa zaväzuje informovať o ďalšom konkrétnom postupe v prípade akejkoľvek požiadavky na predloženie návrhu podľa článku 225 ZFEÚ (legislatívne iniciatívne správy) do troch mesiacov od prijatia príslušného uznesenia v pléne.
Komisia predloží legislatívny návrh najneskôr do jedného roka alebo zahrnie návrh do svojho budúcoročného pracovného programu.
Ak Komisia návrh nepredloží, podrobne informuje Európsky parlament o dôvodoch.
Komisia sa tiež zaväzuje k úzkej a včasnej spolupráci s Európskym parlamentom v prípade akýchkoľvek legislatívnych iniciatívnych žiadostí vyplývajúcich z iniciatív občanov.
V súvislosti s udeľovaním absolutória sa uplatňujú osobitné ustanovenia uvedené v bode 31.
17.
V prípade iniciatív, odporúčaní alebo žiadostí o legislatívne akty v súlade s článkom 289 ods. 4 ZFEÚ, Komisia informuje Európsky parlament, ak sa to požaduje, o svojej pozícii k týmto návrhom pred príslušným parlamentným výborom.
18.
Obe inštitúcie sa zaväzujú spolupracovať v oblasti vzťahov s národnými parlamentmi.
Európsky parlament a Komisia spolupracujú na vykonávaní Protokolu č. 2 ZFEÚ o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality.
Takáto spolupráca zahŕňa dohody týkajúce sa akýchkoľvek potrebných prekladov odôvodnených stanovísk predložených národnými parlamentmi.
V prípade, že sú splnené limity stanovené v článku 7 Protokolu č. 2 ZFEÚ, Komisia zabezpečuje preklady všetkých predložených odôvodnených stanovísk národných parlamentov spolu s jej príslušnou pozíciou.
19.
Komisia informuje Európsky parlament o zozname svojich skupín expertov, vytvorených na účely poskytovania pomoci Komisii pri vykonávaní jej práva iniciatívy.
Tento zoznam sa pravidelne aktualizuje a zverejňuje.
V tomto rámci Komisia vhodným spôsobom informuje príslušný parlamentný výbor na osobitnú a odôvodnenú žiadosť jeho predsedu o činnostiach a zložení týchto skupín.
20.
Obe inštitúcie vedú prostredníctvom vhodných mechanizmov konštruktívny dialóg o otázkach týkajúcich sa dôležitých administratívnych záležitostí, najmä o otázkach, ktoré majú priamy vplyv na vlastnú správu Európskeho parlamentu.
21.
Ak Európsky parlament predloží revíziu svojho rokovacieho poriadku týkajúcu sa vzťahov s Komisiou, požiada ju o stanovisko.
22.
Ak je potrebné zachovať dôvernosť akýchkoľvek informácií poskytnutých podľa tejto rámcovej dohody, uplatňujú sa ustanovenia uvedené v prílohe 2.
(ii)
Medzinárodné dohody a rozšírenie
23.
Európsky parlament je okamžite a plne informovaný počas všetkých fáz dojednávania a uzatvárania medzinárodných dohôd vrátane vymedzenia smerníc pre rokovania.
Komisia koná takým spôsobom, aby si v plnej miere plnila povinnosti podľa článku 218 ZFEÚ a zároveň rešpektovala úlohu každej inštitúcie v súlade s článkom 13 ods. 2 ZEÚ.
Komisia uplatňuje opatrenia uvedené v prílohe 3.
24.
Informácie uvedené v bode 23 sa Európskemu parlamentu poskytnú dostatočne včas, aby sa k nim mohol vyjadriť, ak je to vhodné, a aby mohla Komisia čo najlepšie zohľadniť názor Európskeho parlamentu.
Tieto informácie sa vo všeobecnosti poskytnú Európskemu parlamentu prostredníctvom príslušného parlamentného výboru a kde je to vhodné, na plenárnej schôdzi.
V riadne odôvodnených prípadoch sa poskytnú viac ako jednému parlamentnému výboru.
Európsky parlament a Komisia sa zaväzujú zaviesť vhodné postupy a bezpečnostné opatrenia na postupovanie dôverných informácií zo strany Komisie Európskemu parlamentu v súlade s ustanoveniami prílohy 2.
25.
Obe inštitúcie uznávajú, že vzhľadom na svoje rozdielne inštitucionálne úlohy Komisia zastupuje Úniu na medzinárodných rokovaniach s výnimkou rokovaní týkajúcich sa Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a iných prípadov tak, ako je stanovené v zmluvách.
Ak Komisia zastupuje Úniu na medzinárodných konferenciách, umožní na žiadosť Európskemu parlamentu účasť delegácie poslancov Európskeho parlamentu ako pozorovateľov v delegáciách Únie, aby mohol byť okamžite a v plnom rozsahu informovaný o vývoji na konferencii.
Komisia sa zaväzuje, ak je to vhodné, systematicky informovať delegáciu Európskeho parlamentu o výsledkoch rokovaní.
Poslanci Európskeho parlamentu sa nemôžu priamo zúčastňovať týchto rokovaní.
Po zohľadnení právnych, technických a diplomatických možností im Komisia môže udeliť štatút pozorovateľov.
V prípade zamietnutia bude Komisia informovať Európsky parlament o dôvodoch tohto zamietnutia.
Okrem toho Komisia umožňuje účasť poslancov Európskeho parlamentu ako pozorovateľov na všetkých relevantných stretnutiach v rámci jej zodpovednosti pred rokovaniami a po nich.
26.
Za tých istých podmienok Komisia systematicky informuje Európsky parlament o orgánoch vytvorených multilaterálnymi medzinárodnými dohodami, ktorých súčasťou je Únia, a umožňuje prístup poslancov Európskeho parlamentu, ktorí sú súčasťou delegácií Únie, ako pozorovateľov, , na schôdze týchto orgánov vždy, keď sú takéto orgány vyzvané prijať rozhodnutia, ktoré si vyžadujú súhlas Európskeho parlamentu, alebo ktorých vykonanie si môže vyžadovať prijatie právnych aktov v súlade s riadnym legislatívnym postupom.
27.
Komisia zároveň umožní delegácii Európskeho parlamentu, ktorá je súčasťou delegácií Únie na medzinárodných konferenciách, pri týchto príležitostiach prístup ku všetkým zariadeniam delegácie Únie v súlade so všeobecnou zásadou dobrej spolupráce medzi inštitúciami a po zohľadnení dostupnej logistiky.
Predseda Európskeho parlamentu pošle predsedovi Komisie návrh na zahrnutie delegácie Európskeho parlamentu do delegácie Únie najneskôr štyri týždne pred začiatkom konferencie, v ktorom uvedie vedúceho delegácie Európskeho parlamentu a počet poslancov, ktorí v nej majú byť zahrnutí.
V riadne odôvodnených prípadoch sa táto lehota môže výnimočne skrátiť.
Počet poslancov Európskeho parlamentu zahrnutých do delegácie Európskeho parlamentu a počet sprievodného personálu je úmerný celkovej veľkosti delegácie Únie.
28.
Komisia v plnom rozsahu informuje Európsky parlament o napredovaní prístupových rokovaní, a najmä o ich hlavných aspektoch a vývoji, aby mohol dostatočne včas vyjadriť svoje názory v rámci príslušných parlamentných postupov.
29.
Ak Európsky parlament v súlade s článkom 90 ods. 4 svojho rokovacieho poriadku prijme odporúčanie týkajúce sa záležitostí uvedených v bode 28, a ak sa Komisia z vážnych dôvodov rozhodne takéto odporúčanie nepodporiť, vysvetlí svoje dôvody Európskemu parlamentu na plenárnej schôdzi alebo na nasledujúcej schôdzi príslušného parlamentného výboru.
(iii)
Plnenie rozpočtu
30.
Skôr, ako Komisia na konferenciách prispievateľov prijme nové finančné prísľuby, ktoré obsahujú nové finančné záväzky a vyžadujú súhlas rozpočtového orgánu, informuje rozpočtový orgán a preskúma jeho pripomienky.
31.
V súvislosti s každoročným absolutóriom upraveným v článku 319 ZFEÚ Komisia postúpi všetky informácie potrebné pre dohľad nad plnením rozpočtu na príslušný rok, ktoré si od nej na tieto účely vyžiada predseda parlamentného výboru zodpovedného za udeľovanie absolutória podľa prílohy VII rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu.
Ak vyjdú najavo nové skutočnosti, týkajúce sa predchádzajúcich rokov, za ktoré už bolo absolutórium udelené, Komisia postúpi všetky potrebné informácie k danej záležitosti, s cieľom dosiahnuť riešenie prijateľné pre obidve strany.
(iv)
Vzťahy s regulačnými agentúrami
32.
Kandidáti na post výkonného riaditeľa regulačnej agentúry by mali prísť na vypočutia parlamentných výborov.
Okrem toho v súvislosti s diskusiami v rámci medziinštitucionálnej pracovnej skupiny o agentúrach zriadenej v marci 2009 budú mať Komisia a Európsky parlament za cieľ spoločne pristupovať k úlohe a pozícii decentralizovaných agentúr v inštitucionálnom rámci Únie, spolu so spoločnými usmerneniami na vytvorenie, štruktúru a prevádzku týchto agentúr, ako aj financovaním, rozpočtom, dohľadom a riadením.
IV.
SPOLUPRÁCA TÝKAJÚCA SA LEGISLATÍVNYCH POSTUPOV A PLÁNOVANIA
(i)
Pracovný program Komisie a plánovanie programu Európskej únie
33.
Komisia iniciuje ročné a viacročné plánovanie programu Únie v snahe dosiahnuť medziinštitucionálne dohody.
34.
Komisia každoročne predkladá svoj pracovný program.
35.
Obe inštitúcie spolupracujú v súlade s časovým rozvrhom uvedeným v prílohe 4.
Komisia prihliada na priority, ktoré vyjadrí Európsky parlament.
Komisia poskytne dostatočné podrobnosti o tom, čo sa plánuje podľa každého bodu svojho pracovného programu.
36.
Komisia vysvetlí dôvody v prípade, že nemôže uskutočniť jednotlivé návrhy uvedené v jej pracovnom programe na príslušný rok, alebo, ak sa od neho odchýli.
Podpredseda Komisie zodpovedný za medziinštitucionálne vzťahy sa zaväzuje pravidelne predkladať Konferencii predsedov výborov správu o prehľade politickej realizácie pracovného programu Komisie za príslušný rok.
(ii)
Postupy na prijímanie aktov
37.
Komisia sa zaväzuje, že bude dôkladne skúmať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k svojim návrhom legislatívnych aktov, ktoré schváli Parlament, za účelom ich zohľadnenia v akomkoľvek zmenenom a doplnenom návrhu.
Pri poskytovaní svojho stanoviska k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom Európskeho parlamentu podľa článku 294 ZFEÚ sa Komisia zaväzuje, že bude čo najviac prihliadať na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté v druhom čítaní.
Ak sa na základe dôležitých dôvodov a po zvážení kolégiom rozhodne neprijať alebo nepodporiť takéto zmeny a doplnenia, vysvetlí svoje rozhodnutie Európskemu parlamentu, a v každom prípade vo svojom stanovisku k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom Európskeho parlamentu, ako sa to vyžaduje v článku 294 ods. 7 písm. c) ZFEÚ.
38.
Európsky parlament sa zaväzuje, že pri zaoberaní sa iniciatívou predloženou aspoň jednou štvrtinou členských štátov v súlade s článkom 76 ZFEÚ neprijme žiadnu správu v príslušnom výbore pred tým, ako dostane od Komisie stanovisko k iniciatíve.
Komisia sa zaväzuje, že vydá svoje stanovisko k takejto iniciatíve najneskôr 10 týždňov po tom, ako bola predložená.
39.
Komisia poskytne včas podrobné vysvetlenie pred späťvzatím akýchkoľvek návrhov, ku ktorým už Európsky parlament vyjadril svoju pozíciu v prvom čítaní.
Komisia na začiatku funkčného obdobia novej Komisie pristúpi k revízii všetkých nedoriešených návrhov, aby ich politicky potvrdila alebo vzala späť, pričom primerane zohľadní názor vyjadrený Európskym parlamentom.
40
V prípade osobitných legislatívnych postupov, pri ktorých sa má konzultovať Európsky parlament, vrátane iných postupov, ako napríklad postup stanovený v článku 148 ZFEÚ, Komisia:
(a)
prijme opatrenia na lepšie zapojenie Európskeho parlamentu tak, aby mohla čo najviac zohľadniť jeho stanoviská, a najmä zabezpečiť, aby mal Európsky parlament čas potrebný na zváženie návrhu Komisie;
(b)
zabezpečí, aby orgány Rady boli včas upozornené na to, že nemajú dospieť k politickej zhode o návrhoch skôr, než k nim Európsky parlament vyjadrí svoje stanovisko.
Komisia požiada, aby diskusia na ministerskej úrovni skončila až po poskytnutí dostatočného času členom Rady na preskúmanie stanoviska Európskeho parlamentu;
(c)
zabezpečí, aby Rada rešpektovala pravidlá stanovené Súdnym dvorom Európskej únie, podľa ktorých sa musí uskutočniť opätovná konzultácia s Európskym parlamentom, ak Rada podstatne zmení a doplní návrh Komisie.
Komisia informuje Európsky parlament o každom upozornení Rade na potrebu opätovnej konzultácie;
(d)
sa zaväzuje, že v prípade potreby vezme späť legislatívny návrh, ktorý Európsky parlament zamietol.
Ak sa Komisia zo závažných dôvodov a po zvážení kolégia rozhodne ponechať svoj návrh, vysvetlí dôvody svojho rozhodnutia vo vyhlásení pred Európskym parlamentom.
41
S cieľom zdokonaliť legislatívne plánovanie sa Európsky parlament zaväzuje:
(a)
plánovať legislatívne časti svojich programov v súlade s aktuálnym pracovným programom Komisie a uzneseniami, ktoré prijal k tomuto programu, najmä s cieľom zlepšiť plánovanie prioritných diskusií;
(b)
dodržiavať primerané lehoty, pokiaľ je to prospešné pre postup, pri prijímaní svojej pozície v prvom čítaní podľa riadneho legislatívneho postupu alebo svojho stanoviska podľa postupu konzultácie;
(c)
menovať spravodajcov pre budúce návrhy podľa možnosti ihneď po prijatí pracovného programu Komisie;
(d)
považovať žiadosti o opätovnú konzultáciu za absolútnu prioritu, za predpokladu, že mu boli poskytnuté všetky potrebné informácie.
(iii)
Otázky súvisiace s lepším zákonodarstvom
42.
Komisia zabezpečí, aby sa jej hodnotenia vplyvu vykonávali v rámci jej zodpovednosti transparentným postupom, ktorý zaručuje nezávislé hodnotenie.
Hodnotenia vplyvu sa zverejňujú včas po zohľadnení viacerých rôznych scenárov, vrátane možnosti „neurobiť nič“, a v zásade sa prezentujú príslušnému parlamentnému výboru počas fázy informovania národných parlamentov podľa protokolov č. 1 a 2 ZFEÚ.
43.
V oblastiach, v ktorých je Európsky parlament zvyčajne zapojený do legislatívneho postupu, Komisia využíva tzv. soft law, ak je to vhodné, a na riadne odôvodnenom základe po tom, ako dala Európskemu parlamentu možnosť vyjadriť svoj názor.
Komisia poskytne Európskemu parlamentu podrobné vysvetlenie o tom, ako vzala jeho názor do úvahy pri prijímaní svojho návrhu.
44.
S cieľom zaistiť lepšie monitorovanie transpozície a uplatňovania právnych predpisov Únie sa Komisia a Európsky parlament usilujú používať povinné tabuľky zhody a záväzný časový limit pre transpozíciu, ktorý by pri smerniciach nemal presahovať obdobie dvoch rokov.
Okrem osobitných správ a výročnej správy o uplatňovaní právnych predpisov Únie Komisia sprístupní Európskemu parlamentu súhrnné informácie o všetkých konaniach o porušení povinností z formálnej výzvy, a ak to bude Európsky parlament požadovať, aj podľa jednotlivých prípadov a pri dodržaní pravidiel o dôvernosti, najmä tých, ktoré uznal Súdny dvor Európskej únie v súvislosti s otázkami, ktorých sa týka konanie o porušení povinnosti.
V.
ÚČASŤ KOMISIE NA PARLAMENTNÝCH KONANIACH
45.
Komisia uprednostňuje účasť na plenárnych schôdzach alebo schôdzach iných orgánov Európskeho parlamentu, ak je o ňu požiadaná, pred inými udalosťami alebo pozvaniami v rovnakom čase.
Komisia najmä zabezpečuje, aby v zásade vždy, keď o to Európsky parlament požiada, boli príslušní členovia Komisie prítomní na plenárnej schôdzi o bodoch programu, ktoré patria do ich pôsobnosti.
To sa týka predbežných návrhov programu, ktoré schvaľuje Konferencia predsedov počas predchádzajúcej plenárnej schôdze.
Európsky parlament sa snaží zabezpečiť, aby sa v zásade vždy zhromaždili body programu plenárnych schôdzí, ktoré patria do oblasti zodpovednosti určitého člena Komisie.
46.
Na žiadosť Európskeho parlamentu sa zriadi pravidelná hodina otázok s predsedom Komisie.
Hodina otázok bude mať dve časti: prvá časť s lídrami politických skupín alebo ich zástupcami, ktorá prebieha úplne spontánne; druhá časť venovaná politickej téme vopred dohodnutej najneskôr vo štvrtok pred príslušnou plenárnou schôdzou, ale bez pripravených otázok.
Okrem toho sa zavádza hodina otázok s členmi Komisie vrátane podpredsedu pre vonkajšie vzťahy/vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku podľa vzoru hodiny otázok s predsedom Komisie s cieľom reformovať existujúcu hodinu otázok.
Táto hodina otázok súvisí s portfóliom príslušného člena Komisie.
47.
Členovia Komisie dostanú na vlastnú žiadosť slovo.
Bez toho, aby tým bol dotknutý článok 230 ZFEÚ, sa obe inštitúcie dohodnú na všeobecných pravidlách rozdelenia rečníckeho času medzi inštitúciami.
Obe inštitúcie súhlasia s tým, že ich predbežne pridelený rečnícky čas by sa mal dodržiavať.
48.
S cieľom zabezpečiť prítomnosť členov Komisie sa Európsky parlament zaväzuje čo najpresnejšie dodržiavať konečné návrhy programu schôdze.
Ak Európsky parlament zmení svoj konečný návrh programu schôdze alebo ak zmení poradie bodov v programe schôdze, ihneď o tom informuje Komisiu.
Komisia vynaloží všetko úsilie na zabezpečenie prítomnosti príslušného člena Komisie.
49.
Komisia môže navrhnúť zaradenie bodov do programu najneskôr do zasadnutia Konferencie predsedov, na ktorom sa rozhodne o konečnom návrhu programu schôdze.
Európsky parlament návrhy Komisie dôsledne zohľadní.
50.
Parlamentné výbory sa snažia dodržiavať svoje návrhy programov a konečné programy.
Kedykoľvek parlamentný výbor zmení svoj návrh programu alebo svoj program, ihneď o tom informuje Komisiu.
Parlamentné výbory sa najmä usilujú dodržiavať rozumnú lehotu, aby umožnili účasť členov Komisie na svojich schôdzach.
Ak prítomnosť člena Komisie na schôdzi parlamentného výboru nebola výslovne vyžiadaná, Komisia zabezpečí svoje zastúpenie zodpovedným úradníkom na príslušnom stupni riadenia.
Parlamentné výbory sa usilujú koordinovať svoju prácu, vrátane úsilia vyhnúť sa súčasným schôdzam o rovnakej problematike, a budú sa usilovať neodchyľovať sa od návrhu programu tak, aby Komisia mohla zaistiť primeranú úroveň zastúpenia.
Ak bola vyžiadaná účasť vysokopostaveného úradníka (generálny riaditeľ alebo riaditeľ) na schôdzi výboru týkajúcej sa návrhu Komisie, zástupca Komisie má právo intervencie.
VI.
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
51.
Komisia potvrdzuje svoj záväzok čo najskôr preskúmať legislatívne akty, ktoré neboli prispôsobené regulačnému postupu s kontrolou pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, s cieľom zhodnotiť, či tieto nástroje treba prispôsobiť režimu delegovaných aktov stanovenému v článku 290 ZFEÚ.
Konečným cieľom by malo byť dosiahnutie jednotného systému delegovaných a vykonávacích aktov, ktoré sú v úplnom v súlade so zmluvou, prostredníctvom postupného zhodnotenia povahy a obsahu opatrení, ktoré sú v súčasnosti predmetom regulačného postupu s kontrolou, s cieľom včas ich prispôsobiť režimu uvedenému v článku 290 ZFEÚ.
52.
Ustanovenia tejto rámcovej dohody dopĺňajú medziinštitucionálnu dohodu o lepšom zákonodarstve
Ú. v.
EÚ C 321, 31.12.2003, s.
1.
bez toho, aby ju ovplyvnili alebo sa dotýkali jej akejkoľvek ďalšej revízie.
Bez toho, aby tým boli dotknuté nadchádzajúce rokovania medzi Európskym parlamentom, Komisiou a Radou, sa obe inštitúcie zaväzujú dohodnúť na kľúčových zmenách pri príprave budúcich rokovaní o prispôsobení medziinštitucionálnej dohody o lepšom zákonodarstve novým ustanoveniam zavedeným Lisabonskou zmluvou, pri zohľadnení súčasných postupov a tejto rámcovej dohody.
Zároveň súhlasia s tým, že v súvislosti s lepším zákonodarstvom treba posilniť existujúci medziinštitucionálny kontaktný mechanizmus na politickej a technickej úrovni, aby sa zabezpečila účinná medziinštitucionálna spolupráca medzi Európskym parlamentom, Komisiou a Radou.
53.
Komisia sa zaväzuje rýchlo iniciovať ročné a viacročné plánovanie programu Únie v snahe dosiahnuť medziinštitucionálne dohody v súlade s článkom 17 ZEÚ.
Pracovný program Komisie je príspevkom Komisie k ročnému a viacročnému plánovaniu programu Únie.
Po jeho prijatí Komisiou by sa mal uskutočniť trialóg medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou s cieľom dosiahnuť dohodu o plánovaní programu Únie.
V tejto súvislosti a hneď potom, ako Európsky parlament, Rada a Komisia dosiahnu spoločné porozumenie o plánovaní programu Únie, obe inštitúcie zrevidujú ustanovenia tejto rámcovej dohody súvisiace s plánovaním programu.
Európsky parlament a Komisia vyzývajú Radu, aby sa čo najskôr zapojila do diskusií o plánovaní programu Únie, ako je to ustanovené v článku 17 ZEÚ.
54.
Obe inštitúcie pravidelne vyhodnocujú vykonávanie tejto rámcovej dohody a jej príloh v praxi.
Revízia sa vykoná do konca roka 2011 na základe praktických skúseností.
Príloha
1
Schôdze Komisie s národnými expertmi
Táto príloha stanovuje postupy pre vykonávanie bodu 15 rámcovej dohody.
1.
Rozsah pôsobnosti
Ustanovenia bodu 15 rámcovej dohody sa týkajú týchto schôdzí:
(1)
schôdzí Komisie, ktoré sa uskutočňujú v rámci skupín odborníkov vytvorených Komisiou a na ktoré sa pozývajú vnútroštátne orgány zo všetkých členských štátov, ak sa týkajú prípravy a vykonávania právnych predpisov Únie vrátane tzv. soft law a delegovaných aktov;
(2)
schôdzí Komisie ad hoc, na ktoré sa pozývajú národní experti zo všetkých členských štátov, ak sa týkajú prípravy a vykonávania právnych predpisov Únie vrátane tzv. soft law a delegovaných aktov.
Zasadnutia výborov komitológie sa nezahŕňajú, a to bez toho, aby tým boli dotknuté existujúce a budúce osobitné úpravy týkajúce sa poskytovania informácií o vykonávaní vykonávacích právomocí Komisie
Informácie, ktoré sa majú poskytovať Európskemu parlamentu o práci výborov komitológie, a výsady Európskeho parlamentu pri vykonávaní postupov komitológie sú jasne vymedzené v iných nástrojoch: 1) rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí (Ú. v.
ES L 184, 17.7.1999, s.
23), 2) medziinštitucionálna dohoda z 3. júna 2008 medzi Európskym parlamentom a Komisiou o postupoch komitológie a 3) nástroje potrebné na vykonanie článku 291 ZFEÚ.
Európskemu parlamentu.
2.
Informácie, ktoré sa majú poskytnúť Európskemu parlamentu
Komisia sa zaväzuje poslať Európskemu parlamentu rovnakú dokumentáciu, akú posiela vnútroštátnym orgánom v súvislosti s vyššie uvedenými schôdzami.
Komisia pošle tieto dokumenty vrátane programov do funkčnej poštovej schránky Európskeho parlamentu v rovnakom čase, keď ich posiela národným expertom.
3.
Pozvanie expertov Európskeho parlamentu
Na žiadosť Európskeho parlamentu sa Komisia môže rozhodnúť vyzvať ho, aby vyslal svojich expertov zúčastniť sa schôdzí Komisie s národnými expertmi, ako je uvedené v bode 1.
Príloha
2
Poskytovanie dôverných informácií Európskemu parlamentu
Rozsah pôsobnosti
1.1.
Táto príloha upravuje spôsob poskytovania a zaobchádzanie s dôvernými informáciami poskytovanými Komisiou Európskemu parlamentu, ako je to vymedzené v bode 1.2., v súvislosti s výkonom výsad a právomocí Európskeho parlamentu.
Obe inštitúcie konajú v súlade s povinnosťou vzájomnej úprimnej spolupráce a v duchu úplnej vzájomnej dôvery a v najprísnejšom súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.
1.2.
„Informácie” znamenajú akékoľvek písomné alebo ústne informácie, bez ohľadu na nosič informácií a autora.
1.2.1.
„Dôverné informácie“ znamenajú „utajované skutočnosti EÚ“ (EUCI) a neutajované „ostatné dôverné informácie“.
1.2.2.
„Utajované skutočnosti EÚ“ (EUCI) znamenajú akékoľvek informácie a materiály s označením „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“ alebo „RESTREINT UE“ alebo s ekvivalentným vnútroštátnym alebo medzinárodným označením utajenia, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť rôzne stupne poškodenia záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov bez ohľadu na to, či takéto informácie pochádzajú z Únie alebo sú získané z členských štátov, tretích krajín alebo medzinárodných organizácií.
(a)
TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET: tento stupeň utajenia sa uplatňuje len na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť mimoriadne vážne poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
(b)
SECRET UE: tento stupeň utajenia sa uplatňuje len na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť vážne poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
(c)
CONFIDENTIEL UE: tento stupeň utajenia sa uplatňuje na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
(d)
RESTREINT UE: tento stupeň utajenia sa uplatňuje na informácie a veci, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo byť nevýhodné pre záujmy Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;
1.2.3.
„Ostatné dôverné informácie“ znamenajú akékoľvek iné dôverné informácie vrátane informácií, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva, ktoré vyžaduje Európsky parlament a/alebo ktoré poskytuje Komisia.
1.3.
Komisia zabezpečí Európskemu parlamentu prístup k dôverným informáciám v súlade s ustanoveniami tejto prílohy, vždy keď dostane od niektorého z parlamentných orgánov alebo funkcionárov uvedených v bode 1.4. žiadosť o poskytnutie dôverných informácií.
Komisia môže navyše z vlastného podnetu poskytnúť Európskemu parlamentu akékoľvek dôverné informácie v súlade s ustanoveniami tejto prílohy.
1.4.
V súvislosti s touto prílohou môžu Komisiu požiadať o dôverné informácie:
-
predseda Európskeho parlamentu,
-
predsedovia príslušných parlamentných výborov,
-
Predsedníctvo a Konferencia predsedov a
-
vedúci delegácie Európskeho parlamentu, ktorý je súčasťou delegácie Únie na medzinárodnej konferencii.
1.5.
Z rozsahu pôsobnosti tejto prílohy sú vylúčené informácie o konaniach o porušení povinností a konaniach týkajúcich sa hospodárskej súťaže, ak nie sú zahrnuté v konečnom rozhodnutí Komisie alebo v rozsudku Súdneho dvora Európskej únie v čase, keď je doručená žiadosť niektorého parlamentného orgánu alebo funkcionárov uvedených v bode 1.4, a informácie o ochrane finančných záujmov Únie.
Týmto nie je dotknutý bod 44 rámcovej dohody ani práva Európskeho parlamentu v oblasti kontroly rozpočtu.
1.6.
Tieto ustanovenia sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté rozhodnutie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie 95/167/ES, Euratom, ESUO z 19. apríla 1995 o podrobných ustanoveniach upravujúcich výkon vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu
Ú. v.
ES L 113, 19.5.1995, s.
1.
a príslušné ustanovenia rozhodnutia Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom z 28. apríla 1999, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF).
Ú. v.
ES L 136, 31.5.1999, s.
20.
.
2.
Všeobecné pravidlá
2.1
Na žiadosť niektorého z parlamentných orgánov alebo funkcionárov uvedených v bode 1.4.
Komisia tomuto parlamentnému orgánu alebo funkcionárovi čo najskôr postúpi všetky dôverné informácie potrebné na výkon výsad a právomocí Európskeho parlamentu.
Obe inštitúcie pritom v súlade so svojimi právomocami a zodpovednosťami rešpektujú:
-
základné ľudské práva vrátane práva na spravodlivý proces a práva na ochranu súkromia;
-
ustanovenia upravujúce súdne a disciplinárne konania;
-
ochranu obchodného tajomstva a obchodných vzťahov;
-
ochranu záujmov Únie, najmä tých, ktoré sa týkajú verejnej bezpečnosti, obrany, medzinárodných vzťahov, menovej stability a finančných záujmov.
V sporných prípadoch sa vec postúpi predsedom oboch inštitúcií, aby mohli nájsť riešenie.
Dôverné informácie od štátu, inštitúcie alebo medzinárodnej organizácie sa poskytnú iba so súhlasom pôvodcu.
2.2.
EUCI sa poskytujú Európskemu parlamentu a tento s nimi zaobchádza a chráni ich v súlade so spoločnými minimálnymi normami bezpečnosti, ako ich uplatňujú ostatné inštitúcie Únie, najmä Komisia.
Komisia pri určovaní stupňa utajenia informácií, ktorých je pôvodcom, zabezpečí uplatnenie primeraných úrovní utajenia v súlade s medzinárodnými normami a definíciami a so svojimi vnútornými pravidlami, pričom riadne zohľadní potrebu Európskeho parlamentu mať prístup k utajovaným dokumentom na účinné vykonávanie svojich právomocí a výsad.
2.3.
V prípade akýchkoľvek pochybností o dôvernej povahe informácií alebo o ich príslušnom stupni utajenia, alebo ak je potrebné prijať náležité opatrenia na ich poskytnutie v súlade s niektorou z možností uvedených v bode 3.2., obe inštitúcie sa navzájom bezodkladne poradia pred zaslaním dokumentu.
V týchto konzultáciách je Európsky parlament zastúpený predsedom príslušného parlamentného orgánu, v prípade potreby sprevádzaným spravodajcom, alebo funkcionárom, ktorí podali žiadosť.
Komisia je zastúpená členom Komisie zodpovedným za príslušnú oblasť po konzultácii s členom Komisie zodpovedným za otázky bezpečnosti.
V sporných prípadoch sa vec postúpi predsedom oboch inštitúcií, aby mohli nájsť riešenie.
2.4.
Ak nebola na záver postupu uvedeného v bode 2.3. dosiahnutá dohoda, predseda Európskeho parlamentu na základe odôvodnenej žiadosti parlamentného orgánu alebo funkcionára, ktorý podal žiadosť, vyzve Komisiu, aby vo vhodnej a riadne stanovenej lehote poskytla predmetné dôverné informácie podľa jednej z možností uvedených v bode 3.2 tejto prílohy.
Pred uplynutím tejto lehoty Komisia písomne informuje Európsky parlament o svojej konečnej pozícii, voči ktorej si Európsky parlament v prípade potreby vyhradzuje právo uplatniť svoje právo na nápravu.
2.5.
Prístup k EUCI sa udeľuje v súlade s uplatniteľnými pravidlami osobnej bezpečnostnej previerky.
2.5.1.
Prístup k informáciám so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ a „CONFIDENTIEL UE“ sa môže udeliť len úradníkom Európskeho parlamentu a tým zamestnancom Európskeho parlamentu pracujúcim pre politické skupiny, pre ktorých sú tieto informácie nevyhnutne potrebné, v prípade ktorých parlamentný orgán alebo funkcionár vopred stanovil, že potrebujú tieto informácie, a ktorí majú primeranú bezpečnostnú previerku.
2.5.2.
V zmysle výsad a právomocí Európskeho parlamentu sa tým poslancom, ktorí nemajú osobnú bezpečnostnú previerku, umožní prístup k dokumentom „CONFIDENTIEL UE“ v rámci praktických opatrení vymedzených vzájomnou dohodou vrátane podpisu čestného vyhlásenia, že obsah týchto dokumentov nevyzradia tretej osobe.
Prístup k dokumentom „SECRET EU“ sa umožní poslancom, ktorí majú primeranú osobnú bezpečnostnú previerku.
2.5.3.
S podporou Komisie sa stanovia mechanizmy na zabezpečenie toho, aby Európsky parlament mohol v rámci postupu previerky čo najskôr získať potrebnú spoluprácu zo strany vnútroštátnych orgánov.
Podrobnosti o kategórii alebo kategóriách osôb, ktoré majú mať prístup k dôverným informáciám, sa oznámia zároveň so žiadosťou.
Pred umožnením prístupu k týmto informáciám musí byť každá osoba oboznámená s ich stupňom utajenia a poučená o príslušných bezpečnostných povinnostiach.
V súvislosti s revíziou tejto prílohy a budúcimi bezpečnostnými opatreniami uvedenými v bodoch 4.1 a 4.2 sa prehodnotí vydanie bezpečnostnej previerky.
3.
Opatrenia na prístup k dôverným informáciám a zaobchádzanie s nimi
3.1.
Dôverné informácie poskytnuté v súlade s postupom uvedeným v bode 2.3., a kde je to vhodné v bode 2.4., sa poskytujú na zodpovednosť predsedu alebo člena Komisie parlamentnému orgánu, alebo funkcionárovi, ktorý o ne požiadal, v súlade s týmito podmienkami:
Európsky parlament a Komisia zabezpečia registráciu a sledovateľnosť dôverných informácií.
Konkrétnejšie, EUCI so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE“ a „SECRET UE“ sa poskytnú z ústredného registra generálneho sekretariátu Komisie rovnocennej príslušnej službe Európskeho parlamentu, ktorá bude zodpovedná za ich sprístupnenie v rámci dohodnutých opatrení parlamentnému orgánu alebo funkcionárovi, ktorý predložil žiadosť.
Poskytovanie EUCI so stupňom utajenia „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET“ je podmienené ďalšími opatreniami dohodnutými medzi Komisiou a parlamentným orgánom, alebo funkcionárom, ktorý podal žiadosť, ktorých cieľom je zabezpečiť úroveň ochrany zodpovedajúcu tomuto stupňu utajenia.
3.2.
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodov 2.2 a 2.4 a budúcich bezpečnostných opatrení uvedených v bode 4.1, sa prístup k informáciám a opatrenia na zachovanie ich utajenia stanovia spoločnou dohodou pred poskytnutím informácií.
Táto dohoda medzi členom Komisie zodpovedným za danú oblasť politiky a parlamentným orgánom (zastúpeným jeho predsedom), alebo funkcionárom, ktorý podal žiadosť, musí stanoviť výber jednej z možností uvedených v bodoch 3.2.1 a 3.2.2, aby sa zabezpečil primeraný stupeň utajenia.
3.2.1.
Vzhľadom na príjemcov dôverných informácií by sa mala stanoviť jedna z týchto možností:
-
informácie určené iba predsedovi Európskeho parlamentu, a to v mimoriadne výnimočných prípadoch;
-
Predsedníctvo a/alebo Konferenciu predsedov;
-
predsedu a spravodajcu príslušného parlamentného výboru;
-
všetkých členov (riadnych členov a náhradníkov) príslušného parlamentného výboru;
-
všetkých poslancov Európskeho parlamentu.
Predmetné dôverné informácie sa nemôžu uverejniť ani postúpiť žiadnemu inému príjemcovi bez súhlasu Komisie.
3.2.2.
V súvislosti s opatreniami na zaobchádzanie s dôvernými informáciami by sa mali stanoviť tieto možnosti:
(e)
preskúmanie dokumentov v zabezpečenej čitárni, ak majú informácie stupeň utajenia „CONFIDENTIEL UE“ alebo vyššie;
(f)
konanie schôdze za zatvorenými dverami za účasti len členov Predsedníctva, členov Konferencie predsedov alebo riadnych členov a náhradníkov príslušného parlamentného výboru, ako aj úradníkov Európskeho parlamentu a tých zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny, ktorých predseda vopred určil, že potrebujú tieto informácie a ktorých účasť je absolútne nevyhnutná, a za predpokladu, že majú požadovanú úroveň bezpečnostnej previerky, pričom sa zohľadnia tieto podmienky:
-
všetky dokumenty sa očíslujú, na začiatku schôdze sa rozdajú a na jej konci sa opäť zozbierajú.
Z týchto dokumentov nie je možné robiť si poznámky ani fotokópie;
-
zápisnica zo schôdze neobsahuje zmienku o diskusii k bodu programu, pri ktorom sa použil postup týkajúci sa dôverných dokumentov.
Pred odoslaním dokumentov sa z nich odstránia všetky osobné údaje.
Dôverné informácie poskytované ústne príjemcom v Európskom parlamente musia podliehať rovnakej úrovni ochrany ako je ochrana dohodnutá pre dôverné informácie v písomnej forme.
Jej súčasťou môže byť čestné vyhlásenie zo strany príjemcov týchto informácií, že ich obsah nesprostredkujú žiadnej tretej osobe.
3.2.3.
Ak sa písomná informácia skúma v zabezpečenej čitárni, Európsky parlament zabezpečí, aby sa zaviedli tieto opatrenia:
-
bezpečný systém uchovávania dôverných informácií;
-
zabezpečená čitáreň bez kopírovacích strojov, telefónov, faxového zariadenia, skenerov alebo iných technických zariadení na reprodukciu alebo prenos dokumentov atď.;
-
bezpečnostné opatrenia upravujúce prístup do čitárne, vrátane požiadavky podpísať sa do prístupového registra a urobiť čestné vyhlásenia o nešírení skúmaných dôverných informácií.
3.2.4.
Vyššie uvedené nebráni ostatným ekvivalentným opatreniam dohodnutým medzi inštitúciami.
3.3.
V prípade nedodržania týchto opatrení sa uplatňujú ustanovenia týkajúce sa sankcií pre poslancov uvedené v prílohe VIII rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu a v prípade úradníkov a iných zamestnancov Európskeho parlamentu uplatniteľné ustanovenia článku 86 Služobného poriadku
Nariadenie Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a osobitné pravidlá, ktoré sa dočasne uplatňujú na úradníkov Komisie.
alebo článku 49 Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev.
4.
Záverečné ustanovenia
4.1.
Komisia a Európsky parlament prijmú všetky potrebné opatrenia na vykonávanie ustanovení tejto prílohy.
Na tento účel príslušné útvary Komisie a Európskeho parlamentu úzko spolupracujú pri vykonávaní ustanovení tejto prílohy.
Zahŕňa to overovanie vysledovateľnosti dôverných informácií a pravidelné spoločné monitorovanie uplatňovaných bezpečnostných opatrení a noriem.
Európsky parlament sa zaväzuje v prípade potreby upraviť vnútorné ustanovenia na vykonávanie bezpečnostných pravidiel týkajúcich sa dôverných informácií ustanovených v tejto prílohe.
Európsky parlament sa zaväzuje čo najskôr prijať svoje budúce bezpečnostné opatrenia a overiť tieto opatrenia vzájomnou dohodou s Komisiou s cieľom vytvoriť rovnováhu bezpečnostných noriem.
To bude mať vplyv na túto prílohu v súvislosti s:
-
technickými bezpečnostnými ustanoveniami a normami týkajúcimi sa zaobchádzania a uchovávania dôverných informácií vrátane bezpečnostných opatrení v oblasti fyzickej bezpečnosti, bezpečnosti personálu, bezpečnosti dokumentov a IT;
-
vytvorením osobitne zriadeného výboru dohľadu zloženého z poslancov s primeranou previerkou na zaobchádzanie s EUCI so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.
4.2.
Európsky parlament a Komisia zrevidujú túto prílohu a v prípade potreby ju upravia, najneskôr však v čase revízie uvedenej v bode 54 rámcovej dohody v súvislosti s vývojom týkajúcim sa:
-
budúcich bezpečnostných opatrení zahrnujúcich Európsky parlament a Komisiu;
-
ostatných dohôd alebo právnych aktov nevyhnutných na zasielanie informácií medzi inštitúciami.
Príloha
3
Dojednávanie a uzatváranie medzinárodných dohôd
V tejto prílohe sa stanovujú podrobné pravidlá poskytovania informácií Európskemu parlamentu o dojednávaní a uzatváraní medzinárodných dohôd uvedených v bodoch 23, 24 a 25 rámcovej dohody:
1.
Komisia informuje Európsky parlament o svojom zámere navrhnúť začiatok rokovaní v rovnakom čase, keď o tom informuje Radu.
2.
V súlade s ustanoveniami bodu 24 rámcovej dohody, ak Komisia predkladá návrh smerníc pre rokovania v snahe, aby ich schválila Rada, predloží ich zároveň Európskemu parlamentu.
3.
Komisia vezme náležite do úvahy pripomienky Európskeho parlamentu počas celého procesu rokovaní.
4.
V súlade s ustanoveniami v bode 23 rámcovej dohody Komisia pravidelne a rýchlo informuje Európsky parlament o priebehu rokovaní, až do podpísania dohody, a vysvetlí, či a ako boli pripomienky Európskeho parlamentu zapracované do textov, ktoré sú predmetom rokovaní, a ak neboli, uvedie dôvody.
5.
V prípade medzinárodných dohôd, ktorých uzatvorenie si bude vyžadovať súhlas Európskeho parlamentu, Komisia poskytuje Európskemu parlamentu počas ich dojednávania všetky relevantné informácie, ktoré poskytuje aj Rade (alebo osobitnému výboru vymenovanému Radou).
To zahŕňa pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k prijatým smerniciam pre rokovania, návrhy textov, o ktorých sa rokuje, dohodnuté články, dohodnutý dátum podpisu dohody a text dohody, ktorá sa má podpísať.
Komisia tiež postúpi Európskemu parlamentu, tak ako Rade (alebo osobitnému výboru vymenovanému Radou), akékoľvek relevantné dokumenty získané od tretích strán za podmienky súhlasu pôvodcu dokumentov.
Komisia informuje príslušný parlamentný výbor o vývoji rokovaní, a najmä vysvetľuje, ako sa názory Európskeho parlamentu vzali do úvahy.
6.
V prípade medzinárodných dohôd, ktorých uzatvorenie si nevyžaduje súhlas Európskeho parlamentu, Komisia zabezpečí, aby bol Európsky parlament okamžite a v plnom rozsahu informovaný poskytnutím informácií aspoň o návrhoch smerníc pre rokovania, prijatých smerniciach pre rokovania, nasledujúcom uskutočňovaní rokovaní a záveroch z rokovaní.
7.
V súlade s ustanoveniami v bode 24 rámcovej dohody Komisia včas poskytne Európskemu parlamentu kompletné informácie v prípade, ak sa podpisuje medzinárodná dohoda, a čo najskôr informuje Európsky parlament v prípade, ak má v úmysle navrhnúť Rade jej predbežné uplatnenie, ako aj jej dôvody, pokiaľ jej v tom nebránia dôvody naliehavosti.
8.
Komisia včas a naraz informuje Radu a Európsky parlament o svojom úmysle navrhnúť Rade pozastavenie medzinárodnej dohody a o jeho dôvodoch.
9.
V prípade medzinárodných dohôd, ktoré by podľa ZFEÚ spadali pod postup súhlasu, Komisia tiež v plnom rozsahu informuje Európsky parlament predtým, ako schváli zmeny dohody povolené Radou prostredníctvom výnimky, v súlade s článkom 218 ods. 7 ZFEÚ.
Príloha
4
Časový harmonogram pracovného plánu Komisie
K pracovnému programu Komisie je priložený zoznam legislatívnych a nelegislatívnych návrhov na nasledujúce roky.
Pracovný program Komisie pokrýva príslušný nasledujúci rok a poskytuje podrobný náčrt priorít Komisie na nasledujúce roky.
Pracovný program Komisie preto môže byť základom štruktúrovaného dialógu s Európskym parlamentom s cieľom hľadať spoločné porozumenie.
Pracovný program Komisie tiež zahŕňa plánované iniciatívy týkajúce sa tzv. soft law, späťvzatí a zjednodušení.
1.
V prvom semestri daného roka sa členovia Komisie zaväzujú k trvalému pravidelnému dialógu s príslušnými parlamentnými výbormi o vykonávaní pracovného programu Komisie na daný rok a o príprave budúceho pracovného programu Komisie.
Na základe tohto dialógu každý parlamentný výbor podáva správu o výsledku tohto dialógu Konferencii predsedov výborov.
2.
Konferencia predsedov výborov zároveň uskutočňuje pravidelnú výmenu názorov s podpredsedom Komisie zodpovedným za medziinštitucionálne vzťahy s cieľom zhodnotiť stav realizácie súčasného pracovného programu Komisie, prediskutovať prípravy budúceho pracovného programu Komisie a inventarizovať výsledky prebiehajúceho dvojstranného dialógu medzi príslušnými parlamentnými výbormi a príslušnými členmi Komisie.
3.
V júni Konferencia predsedov výborov predkladá súhrnnú správu Konferencii predsedov, ktorá by mala zahŕňať výsledky skríningu vykonávania pracovného programu Komisie, ako aj priority Európskeho parlamentu pre nadchádzajúci pracovný program Komisie, o ktorých Európsky parlament informuje Komisiu.
4.
Na základe tejto súhrnnej správy Európsky parlament na júlovej plenárnej schôdzi prijíma uznesenie, v ktorom načrtne svoju pozíciu, najmä vrátane žiadostí založených na legislatívnych iniciatívnych správach.
5.
Každý rok sa na prvej septembrovej plenárnej schôdzi uskutoční rozprava o stave Únie, v rámci ktorej predseda Komisie prednesie prejav, ktorým zhodnotí súčasný rok a prednesie očakávania priorít na nasledujúce roky.
Na tento účel dá predseda Komisie Európskemu parlamentu zároveň písomne na vedomie hlavné prvky prípravy pracovného programu Komisie na nasledujúci rok.
6.
Od začiatku septembra sa príslušné parlamentné výbory a príslušní členovia Komisie môžu stretnúť na podrobnejšiu výmenu názorov o budúcich prioritách v každej z oblastí politík.
Tieto stretnutia doplní stretnutie medzi Konferenciou predsedov výborov a kolégiom členov Komisie a v prípade potreby stretnutie medzi Konferenciou predsedov a predsedom Komisie.
7.
V októbri Komisia prijíma svoj pracovný program na nasledujúci rok.
Následne predseda Komisie predkladá tento pracovný program na príslušnej úrovni v Európskom parlamente.
8.
Európsky parlament môže viesť rozpravu a prijať uznesenie na decembrovej schôdzi.
9.
Tento časový harmonogram sa uplatňuje na každý pravidelný cyklus tvorby programov, okrem rokov, kedy sa voľby do Európskeho parlamentu zhodujú s koncom funkčného obdobia Komisie.
10.
Tento časový harmonogram sa nedotýka žiadnej budúcej dohody o medziinštitucionálnom plánovaní.
PRÍLOHA
XV
Nariadenie (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie
Ú. v.
ES L 145, 31.5.2001, s.
43.
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej čl. 255 ods. 2,
so zreteľom na návrh Komisie
Ú. v.
ES C 177 E, 27.6.2000, s.
70.
,
v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy
Stanovisko Európskeho parlamentu z 3. mája 2001 a rozhodnutia Rady z 28. mája 2001.
keďže:
(1) Druhý pododsek článku 1 Zmluvy o Európskej únii zakotvuje koncepciu otvorenosti konštatujúc, že zmluva znamená nové štádium v procese vytvárania stále užšieho zväzku medzi národmi Európy, v ktorom sa rozhodnutia prijímajú čo najotvorenejším spôsobom a čo najbližšie k občanom.
(2) Otvorenosť umožňuje občanom tesnejšie sa zapájať do rozhodovacieho procesu a zaručuje, že v demokratickom systéme sa administratíva stáva legitímnejšou, efektívnejšou a zodpovednejšou voči občanovi.
Otvorenosť prispieva k posilneniu princípov demokracie a úcty k základným právam, ako to ustanovuje článok 6 Zmluvy o EÚ a Charta základných práv Európskej únie.
(3) V záveroch zo zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konali v Birminghame, Edinburgu a v Kodani, sa zdôraznila potreba zavádzať väčšiu transparentnosť do práce orgánov Európskej únie.
Toto nariadenie zjednocuje iniciatívy, ktoré tieto orgány už vyvinuli s cieľom zvýšiť transparentnosť rozhodovacieho procesu.
(4) Účelom tohto nariadenia je čo najúčinnejšie uplatniť právo verejnosti na prístup k dokumentom a ustanoviť pre tento prístup všeobecné pravidlá a obmedzenia v súlade s čl. 255 ods. 2 Zmluvy o ES.
(5) Keďže otázka prístupu k dokumentom nie je upravená ustanoveniami Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre uhlie a oceľ ani ustanoveniami Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, Európsky parlament, Rada a Komisia by mali v súlade s vyhlásením č. 41 pripojeným k Záverečnému aktu Amsterdamskej zmluvy byť vo vzťahu k dokumentom týkajúcim sa činností, na ktoré sa vzťahujú tieto dve zmluvy, vedené týmto nariadením.
(6) Je potrebné poskytnúť širší prístup k dokumentom v prípadoch, keď orgány konajú v rámci svojich právom stanovených právomocí, vrátane prenesených právomocí, pričom zároveň zachovávajú efektívnosť ich rozhodovacieho procesu.
Také dokumenty majú byť v čo najširšom rozsahu priamo prístupné.
(7) V súlade s čl. 28 ods. 1 a 41 ods. 1 Zmluvy o EÚ sa toto právo na prístup vzťahuje aj na dokumenty týkajúce sa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach.
Každý orgán má rešpektovať svoje bezpečnostné pravidlá.
(8) Aby sa zabezpečilo dôsledné uplatňovanie tohto nariadenia pri všetkých aktivitách únie, všetky agentúry zriadené orgánmi majú uplatňovať zásady ustanovené v tomto nariadení.
(9) Vzhľadom na veľmi citlivý obsah niektorých dokumentov je potrebné, aby sa s nimi zaobchádzalo osobitným spôsobom.
Opatrenia týkajúce sa informovania Európskeho parlamentu o obsahu takýchto dokumentov musia byť stanovené medziinštitucionálnou dohodou.
(10) Aby sa vniesla väčšia otvorenosť do práce orgánov, Európsky parlament, Rada a Komisia majú zabezpečiť prístup nielen k dokumentom vypracovanými týmito orgánmi, ale aj k dokumentom, ktoré tieto orgány dostávajú.
V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že vyhlásenie č. 35, ktoré je prílohou záverečného aktu Amsterdamskej zmluvy, zabezpečuje, že každý členský štát môže požiadať Komisiu alebo Radu, aby bez predchádzajúceho súhlasu neposkytovali dokumenty pochádzajúce z daného štátu tretím osobám.
(11) V zásade majú byť všetky dokumenty týchto orgánov prístupné verejnosti.
Je však potrebné chrániť niektoré verejné a súkromné záujmy prostredníctvom výnimiek.
Orgány majú mať právo chrániť svoje vnútorné porady a rokovania v prípadoch, keď je potrebné zachovať ich schopnosť plniť úlohy.
Pri posudzovaní výnimiek majú orgány zohľadniť tie zásady v právnych predpisoch Spoločenstva, ktoré sa týkajú ochrany osobných údajov vo všetkých oblastiach činnosti únie.
(12) Všetky pravidlá týkajúce sa prístupu k dokumentom orgánov musia byť v súlade s týmto nariadením.
(13) Aby bolo právo na prístup k dokumentom plne rešpektované, uplatňuje sa dvojstupňový administratívny postup s doplnkovou možnosťou súdneho konania alebo podania sťažnosti ombudsmanovi.
(14) Každý orgán má prijať potrebné opatrenia, aby informoval verejnosť o nových platných ustanoveniach a aby odborne pripravil svojich pracovníkov na pomoc občanom pri uplatňovaní ich práv vyplývajúcich z tohto nariadenia.
Aby sa občanom uľahčilo uplatňovanie ich práv, každý orgán má zabezpečiť prístup k registru dokumentov.
(15) Hoci nie je ani cieľom ani účelom tohto nariadenia meniť vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa prístupu k dokumentom, predsa je jasné, že na základe zásad lojálnej spolupráce, ktorými sa riadia vzťahy medzi orgánmi a členskými štátmi, majú členské štáty dbať o to, aby nebránili riadnemu uplatňovaniu tohto nariadenia a rešpektovali bezpečnostné pravidlá orgánov.
(16) Toto nariadenie platí bez toho, aby boli dotknuté existujúce práva na prístup k dokumentom členských štátov, súdnych orgánov alebo vyšetrujúcich orgánov.
(17) V súlade s čl. 255 ods. 3 Zmluvy o ES každý orgán stanoví osobitné ustanovenia týkajúce sa prístupu k jej dokumentom vo svojom rokovacom poriadku.
Preto je v prípade potreby možné zmeniť alebo zrušiť rozhodnutie Rady 93/731/ES z 20. decembra 1993 o prístupe verejnosti k dokumentom Rady,
Ú. v.
ES L 340, 31.12.1993, s.
43.
Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2000/527/ES (Ú. v.
ES L 212, 23.8.2000, s.
9).
rozhodnutie Komisie 94/90/ESUO, ES, Euratom z 8. februára 1994 o prístupe verejnosti k dokumentom Komisie,
Ú. v.
ES L 46, 18.2.1994, s.
58.
Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 96/567/ES, ESUO, Euratom (Ú. v.
ES L 247, 28.9.1996, s.
45).
rozhodnutie Európskeho parlamentu 97/632/ES, ESUO, Euratom z 10. júla 1997 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu
Ú. v.
ES L 263, 25.9.1997, s.
27.
a pravidlá o utajení Schengenských dokumentov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1 Účel
Účelom tohto nariadenia je:
(a)
vymedziť pravidlá, podmienky a obmedzenia z dôvodu verejného alebo súkromného záujmu, ktorými sa spravuje právo na prístup k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (ďalej len „orgány“), ako sa ustanovuje v čl. 255 Zmluvy o ES takým spôsobom, aby sa zaistil čo najširší prístup k dokumentom,
(b)
stanoviť pravidlá, ktoré zabezpečia čo najľahšie možné uplatňovanie tohto práva, a
(c)
podporiť dobrú administratívnu prax v prístupe k dokumentom.
Článok 2 Adresát a rozsah pôsobnosti
1.
Každý občan únie a každá fyzická alebo právnická osoba s bydliskom alebo sídlom v niektorom členskom štáte má právo na prístup k dokumentom orgánov v súlade s pravidlami, podmienkami a obmedzeniami určenými v tomto nariadení.
2.
Orgány môžu v súlade s týmito istými zásadami, podmienkami a obmedzeniami umožniť prístup k dokumentom ktorejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, ktorá nemá bydlisko alebo sídlo v niektorom členskom štáte.
3.
Toto nariadenie sa vzťahuje na všetky dokumenty zo všetkých oblastí činnosti Európskej únie, ktoré niektorý z orgánov má, to znamená dokumenty, ktoré vypracoval alebo dostal a ktoré má v držbe.
4.
Bez toho, aby boli dotknuté články 4 a 9, dokumenty sa sprístupnia verejnosti buď na základe písomnej žiadosti, alebo priamo v elektronickej forme alebo prostredníctvom registra.
Najmä dokumenty vypracované alebo doručené v priebehu legislatívneho procesu sa sprístupnia priamo v súlade s článkom 12.
5.
Na citlivé dokumenty, ako sú definované v čl. 9 ods. 1, sa vzťahuje osobitné zaobchádzanie v súlade s týmto článkom.
6.
Toto nariadenie platí bez toho, aby boli dotknuté práva na prístup verejnosti k dokumentom, ktoré tieto orgány držia a ktoré môžu vyplývať z dokumentov medzinárodného práva alebo z právnych predpisov orgánov, ktoré ich uplatňujú.
Článok 3 Vymedzenie pojmov
Pre účely tohto nariadenia:
(a)
„dokumentom“ sa rozumie akýkoľvek obsah bez ohľadu na to, aké je jeho médium (napísaný na papieri, alebo uložený v elektronickej forme alebo ako zvukový, vizuálny alebo audiovizuálny záznam) týkajúci sa akejkoľvek veci vzťahujúcej sa na politiku, činnosť a rozhodnutia, ktoré spadajú do oblasti pôsobnosti príslušného orgánu;
(b)
„treťou osobou“ sa rozumie akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, alebo akýkoľvek subjekt mimo príslušného orgánu, vrátane členských štátov, iných orgánov alebo inštitúcií patriacich do Spoločenstva alebo mimo neho a tretie krajiny.
Článok 4 Výnimky
1.
Orgány odmietnu prístup k dokumentu v prípade, ak by sa jeho zverejnením porušila ochrana:
(a)
verejného záujmu týkajúceho sa:
–
verejnej bezpečnosti,
–
obrany a vojenských vecí,
–
medzinárodných vzťahov,
–
finančnej, menovej alebo hospodárskej politiky Spoločenstva alebo niektorého členského štátu;
(b)
b) súkromia alebo bezúhonnosti jednotlivca, predovšetkým v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva týkajúcimi sa ochrany osobných údajov.
2.
Orgány odmietnu prístup k dokumentu v prípade, keď by sa jeho zverejnením porušila ochrana:
–
obchodných záujmov fyzickej alebo právnickej osoby vrátane duševného vlastníctva,
–
súdneho konania a právneho poradenstva,
–
účelu inšpekcií, vyšetrovania a kontroly,
pokiaľ nepreváži verejný záujem na jeho zverejnení.
3.
Prístup k dokumentu, ktorý orgán vypracoval pre vnútornú potrebu alebo ktorý orgán dostal, vzťahujúcemu sa k veci, v ktorej ešte orgán nerozhodol, bude odmietnutý v prípade, ak by zverejnenie dokumentu mohlo vážne narušiť rozhodovací proces orgánu, pokiaľ nepreváži verejný záujem na jeho zverejnení.
Prístup k dokumentu, ktorý obsahuje stanoviská pre vnútornú potrebu, ktoré sú súčasťou rokovaní a predbežných porád v dotknutom orgáne, bude odmietnutý aj po prijatí rozhodnutia, ak by zverejnenie dokumentu mohlo vážne narušiť rozhodovací proces orgánu, pokiaľ nepreváži verejný záujem na jeho zverejnení.
4.
Pokiaľ ide o dokumenty tretej osoby a nie je jasné, či dokument môže alebo nemôže byť zverejnený, orgány sa poradia s treťou osobou s cieľom posúdiť, či sa môže použiť výnimka z odseku 1 alebo 2.
5.
Členský štát môže požiadať orgán, aby nezverejnil dokument pochádzajúci z daného členského štátu bez jeho predchádzajúceho súhlasu.
6.
Ak sa ktorákoľvek z výnimiek vzťahuje iba na niektoré časti požadovaného dokumentu, zostávajúce časti dokumentu sa uvoľnia na zverejnenie.
7.
Výnimky stanovené v odsekoch 1 až 3 sa vzťahujú iba na obdobie, v priebehu ktorého je ochrana odôvodnená na základe obsahu daného dokumentu.
Výnimky môžu platiť najviac na obdobie 30 rokov.
V prípade dokumentov, na ktoré sa vzťahujú výnimky týkajúce sa súkromia alebo obchodných záujmov, a v prípade citlivých dokumentov môžu výnimky, ak to je nevyhnutné, platiť aj na dlhšie obdobie.
Článok 5 Dokumenty v členských štátoch
Ak členský štát dostane žiadosť o dokument pochádzajúci z nejakého orgánu, ktorý má v držbe, a pokiaľ nie je jasné, či tento dokument môže alebo nemôže byť zverejnený, poradí sa členský štát s príslušným orgánom tak, aby jeho rozhodnutie neohrozilo dosiahnutie cieľov stanovených v tomto nariadení.
Členský štát tiež môže postúpiť túto žiadosť príslušnému orgánu.
Článok 6 Žiadosti
1.
Žiadosti o prístup k dokumentu sa podávajú akoukoľvek písomnou formou, vrátane elektronickej formy, v niektorom z jazykov uvedených v čl. 314 Zmluvy o ES a dostatočne presným spôsobom, aby orgán mohol dokument identifikovať.
Žiadateľ nie je povinný uviesť dôvod svojej žiadosti.
2.
Ak žiadosť nie je dostatočne presná, orgán požiada žiadateľa, aby žiadosť spresnil a žiadateľovi pri tom pomôže, napríklad poskytnutím informácií o používaní verejných registrov dokumentov.
3.
V prípade žiadosti týkajúcej sa veľmi dlhého dokumentu alebo veľkého počtu dokumentov sa môže orgán so žiadateľom neformálne poradiť s cieľom nájsť vhodné riešenie.
4.
Orgány poskytnú pomoc a informácie občanom o tom, ako a kde sa žiadosti o prístup k dokumentom môžu podať.
Článok 7 Postup pri vybavovaní prvej žiadosti
1.
Žiadosť o prístup k dokumentu sa bezodkladne spracuje.
Potvrdenie o jej prijatí sa pošle žiadateľovi.
Do 15 pracovných dní od zaevidovania žiadosti orgán buď povolí prístup k požadovanému dokumentu a v danej lehote zabezpečí prístup v súlade s článkom 10, alebo písomne oznámi dôvody úplného alebo čiastočného zamietnutia žiadosti a informuje žiadateľa o jeho práve podať opakovanú žiadosť v súlade s odsekom 2 tohto článku.
2.
V prípade úplného alebo čiastočného zamietnutia môže žiadateľ do 15 pracovných dní od doručenia odpovede od orgánu podať opakovanú žiadosť s požiadavkou, aby orgán prehodnotil svoje stanovisko.
3.
Vo výnimočných prípadoch, napríklad v prípade žiadosti týkajúcej sa veľmi dlhého dokumentu alebo veľkého počtu dokumentov, môže byť lehota stanovená v odseku 1 môže predĺžená o 15 pracovných dní za podmienky, že žiadateľovi sa táto skutočnosť vopred oznámi a poskytne sa mu podrobné odôvodnenie.
4.
Ak sa orgánu nepodarí odpovedať v stanovenej lehote, žiadateľ má nárok podať opakovanú žiadosť.
Článok 8 Postup pri vybavovaní opakovanej žiadosti
1.
Opakovaná žiadosť sa bezodkladne spracuje.
Do 15 pracovných dní od zaevidovania takejto žiadosti orgán buď povolí prístup k požadovanému dokumentu a v danej lehote poskytne prístup v súlade s článkom 10, alebo písomne oznámi dôvody úplného alebo čiastočného zamietnutia žiadosti.
V prípade úplného alebo čiastočného zamietnutia žiadosti orgán informuje žiadateľa o opravných prostriedkoch, ktoré má k dispozícii, a to začatie súdneho konania proti orgánu a/alebo sťažnosť ombudsmanovi v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných čl. 230 a 195 Zmluvy o ES.
2.
Vo výnimočných prípadoch, napríklad v prípade žiadosti týkajúcej sa veľmi dlhého dokumentu alebo veľkého počtu dokumentov, sa lehota ustanovená v odseku 1 môže predĺžiť o 15 pracovných dní za podmienky, že žiadateľovi sa táto skutočnosť vopred oznámi a poskytne sa mu podrobné odôvodnenie.
3.
Ak sa orgánu nepodarí odpovedať na žiadosť v stanovenej lehote, považuje sa to za zápornú odpoveď a podľa príslušných ustanovení Zmluvy o ES má žiadateľ nárok začať súdne konanie proti orgánu a/alebo podať sťažnosť k ombudsmanovi.
Článok 9 Zaobchádzanie s citlivými dokumentmi
1.
Citlivými dokumentmi sa rozumejú dokumenty pochádzajúce z orgánov alebo z agentúr nimi založených, z členských štátov, tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktoré sú v súlade s pravidlami príslušného orgánu klasifikované ako „TRÈS SECRET/TOP SECRET“, „SECRET“ alebo „CONFIDENTIEL“ a ktoré chránia základné záujmy Európskej únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov v oblasti, na ktorú sa vzťahuje čl. 4 ods. 1 písm. a), predovšetkým verejnú bezpečnosť, obranu a vojenské veci.
2.
Žiadosti o prístup k citlivým dokumentom môžu v súlade s postupmi stanovenými v článkoch 7 a 8 spracovávať iba osoby, ktoré majú právo oboznamovať sa s týmito dokumentmi.
Tieto osoby zároveň posúdia bez toho, aby bol dotknutý čl. 11 ods. 2, ktoré odkazy na citlivé dokumenty je možné uviesť vo verejnom registri.
3.
Citlivé dokumenty sa zaznamenávajú v registri alebo uvoľňujú na uverejnenie iba so súhlasom ich pôvodcu.
4.
Orgán, ktorý sa rozhodne odmietnuť prístup k citlivému dokumentu, uvedie dôvody tohto svojho rozhodnutia takým spôsobom, ktorý nepoškodí záujmy chránené podľa článku 4.
5.
Členské štáty prijmú príslušné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že pri spracovávaní žiadostí o prístup k citlivým dokumentom sa budú rešpektovať princípy uvedené v tomto článku a v článku 4.
6.
Pravidlá orgánov týkajúce sa zaobchádzania s citlivými dokumentmi sa zverejnia.
7.
Komisia a Rada poskytne Európskemu parlamentu informácie týkajúce sa citlivých dokumentov v súlade s dojednaniami, na ktorých sa orgány navzájom dohodnú.
Článok 10 Prístup na základe žiadosti
1.
Žiadateľovi sa podľa vlastného výberu zabezpečí prístup k dokumentom buď priamym nahliadnutím, alebo sa mu poskytne kópia, vrátane elektronickej, ak je k dispozícii.
Náklady na prípravu a zaslanie kópií môžu byť hradené žiadateľom.
Táto suma nesmie presiahnuť skutočné náklady na prípravu a zaslanie kópií.
Priame nahliadnutie, kópie menej ako 20 strán formátu A4 a priamy prístup v elektronickej forme alebo cez register sú bezplatné.
2.
Ak už dokument bol danou inštitúciou uverejnený a je pre žiadateľa ľahko prístupný, môže inštitúcia splniť svoju povinnosť zabezpečiť prístup k dokumentom tým, že žiadateľa informuje, ako je možné žiadaný dokument získať.
3.
Dokumenty sa poskytujú v existujúcej verzii a forme (vrátane elektronickej formy alebo alternatívnych verzií, napríklad Braillovo písmo, zväčšené písmo alebo nahrávka) podľa vlastného výberu žiadateľa.
Článok 11 Registre
1.
Aby sa práva občanov uvedené v tomto nariadení mohli uplatniť, každá inštitúcia poskytne verejný prístup k registru dokumentov.
Prístup k registru je zabezpečený v elektronickej forme.
Odkazy na dokumenty sa v registri zaznamenajú bezodkladne.
2.
Pri každom dokumente je v registri uvedené referenčné číslo (vrátane medziinštitučného odkazu, ak existuje), téma a/alebo stručný opis obsahu dokumentu a dátum, v ktorý bol dokument prijatý alebo vypracovaný a zaznamenaný v registri.
Odkazy sú uvedené spôsobom, ktorý neohrozuje ochranu záujmov z článku 4.
3.
Inštitúcie okamžite prijmú potrebné opatrenia na vytvorenie registra, ktorý bude funkčný najneskôr od 3. júna 2002.
Článok 12 Priamy prístup elektronickou formou alebo cez register
1.
Inštitúcie v rámci svojich možností a v súlade so svojimi vnútornými predpismi sprístupnia dokumenty verejnosti v elektronickej forme alebo cez register.
2.
Najmä legislatívne dokumenty, to znamená dokumenty vypracované alebo doručené v rámci konania na prijatie aktov, ktoré sú v členských štátoch alebo pre ne právne záväzné, by mali byť priamo prístupné, s výnimkou článkov 4 a 9.
3.
Ak je to možné, priamo sa sprístupnia aj iné dokumenty, hlavne dokumenty týkajúce sa vývoja politiky alebo stratégie.
4.
Ak priamy prístup nie je poskytnutý cez register, register podľa možností uvedie, kde je dokument uložený.
Článok 13 Uverejnenie v úradnom vestníku
1.
Okrem aktov uvedených v čl. 254 ods. 1 a 2 zmluvy o ES a v prvom ods. čl. 163 Zmluvy o založení Euratomu, s výhradou čl. 4 a 9 tohto nariadenia, sa v
ú
radnom vestníku
uverejnia nasledujúce dokumenty:
a)
návrhy legislatívnych aktov;
b)
pozície prijaté Radou v súlade s procedúrami uvedenými v čl. 251 a 252 Zmluvy o ES a dôvody vysvetľujúce tieto pozície, rovnako ako postoje Európskeho parlamentu v týchto procedúrach;
c)
rámcové rozhodnutia a rozhodnutia uvedené v čl. 34 ods. 2 Zmluvy o EÚ;
d)
dohovory zavedené Radou v súlade s čl. 34 ods. 2 Zmluvy o EÚ;
e)
dohovory podpísané medzi členskými štátmi na základe čl. 293 Zmluvy o ES;
f)
medzinárodné zmluvy uzavreté Spoločenstvom, alebo v súlade s čl. 24 Zmluvy o EÚ.
2.
Pokiaľ je to možné, v
ú
radnom
vestníku
sa uverejnia nasledujúce dokumenty:
a)
podnety predložené Rade členským štátom podľa čl. 67 ods. 1 zmluvy o ES alebo podľa čl. 34 ods. 2 Zmluvy o EÚ;
b)
spoločné pozície uvedené v čl. 34 ods. 2 Zmluvy o EÚ;
c)
smernice, na ktoré sa nevzťahuje čl. 254 ods. 1 a 2 Zmluvy o ES, rozhodnutia, na ktoré sa nevzťahuje čl. 254 ods. 1 Zmluvy o ES, odporúčania a stanoviská.
3.
Každá inštitúcia môže vo svojom rokovacom poriadku určiť, ktoré ďalšie dokumenty sa uverejnia v
ú
radnom vestníku
.
Článok 14 Informácie
1.
Každá inštitúcia prijme potrebné opatrenia na informovanie verejnosti o právach, ktoré je možné uplatňovať na základe tohto nariadenia.
2.
Členské štáty spolupracujú s inštitúciami pri poskytovaní informácií občanom.
Článok 15 Administratívna prax v inštitúciách
1.
Inštitúcie zavedú náležité administratívne postupy, aby uľahčili uplatnenie práva na prístup k dokumentom, ktoré je zaručené týmto nariadením.
2.
Inštitúcie zriadia medziinštitucionálny výbor, ktorý preskúma najvhodnejší postup pri poskytovaní verejného prístupu k dokumentom, rieši možné spory a zaoberá sa ďalším vývojom v tejto oblasti.
Článok 16 Reprodukcia dokumentov
Toto nariadenie platí bez toho, aby boli dotknuté platné predpisy v oblasti autorských práv, ktoré môžu obmedziť právo tretej strany na reprodukciu alebo používanie uverejnených dokumentov.
Článok 17 Správy
1.
Každá inštitúcia uverejňuje každoročne správu za uplynulý rok uvádzajúcu počet prípadov, v ktorých poskytnutie prístupu k dokumentom zamietla, dôvody týchto zamietnutí a počet dôverných dokumentov nezapísaných do registra.
2.
Najneskôr do 31. januára 2004 Komisia uverejní správu o uskutočňovaní zásad tohto nariadenia a navrhne odporúčania, vrátane, ak je to potrebné, návrhov zmien tohto nariadenia a akčný program opatrení, ktoré majú inštitúcie vykonať.
Článok 18 Opatrenia pre zavedenie nariadenia
1.
Každá inštitúcia prispôsobí svoj rokovací poriadok ustanoveniam tohto nariadenia.
Tieto úpravy nadobudnú platnosť 3. decembra 2001.
2.
V lehote šiestich mesiacov po uvedení tohto nariadenia do platnosti Komisia preverí zhodu nariadenia Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 z 1. februára 1983 o sprístupnení historických archívov Európskeho hospodárskeho spoločenstva a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu verejnosti
Ú. v.
ES L 43, 15.2.1983, s.
1.
s týmto nariadením, aby tak zaistila zachovanie a archiváciu dokumentov v čo najväčšej možnej miere.
3.
V lehote šiestich mesiacov po uvedení tohto nariadenia do platnosti Komisia preverí zhodu existujúcich pravidiel o prístupe k dokumentom s týmto nariadením.
Článok 19 Nadobudnutie platnosti
Toto nariadenie vstupuje do platnosti na tretí deň po jeho uverejnení v
Úradnom vestníku Európskych
spoločenstiev
.
Je uplatniteľné od 3.decembra 2001.
PRÍLOHA
XVI
Usmernenia týkajúce sa výkladu pravidiel správania poslancov
1.
Je potrebné odlišovať správanie vizuálnej povahy, ktoré je možné tolerovať, ak nie je urážlivé a/alebo hanlivé, ak neprekračuje rozumnú mieru a nevyvoláva konflikt od správania, ktoré aktívnym spôsobom narúša akúkoľvek parlamentnú činnosť.
2.
Poslanci nesú zodpovednosť v prípade, že osoby, ktoré zamestnávajú alebo ktorým umožňujú vstup do Parlamentu nedodržia v priestoroch Parlamentu pravidlá správania vzťahujúce sa na poslancov.
Predseda alebo jeho zástupcovia uplatnia svoju disciplinárnu právomoc voči týmto osobám alebo ktorejkoľvek inej externej osobe, ktorá sa nachádza v priestoroch Parlamentu.
PRÍLOHA
XVII
Usmernenia pre schválenie Komisie
1.
Uplatňujú sa tieto zásady, kritériá a opatrenia, na základe ktorých Parlament hlasuje o udelení súhlasu celému kolégiu Komisie:
a)
Základ pre hodnotenie
Parlament hodnotí vymenovaných členov Komisie na základe ich celkovej kompetencie, odhodlania pre Európu a osobnej nezávislosti.
Hodnotí znalosti o ich budúcom rezorte a ich komunikačné schopnosti.
Parlament osobitne prihliada na vyváženosť rodového zastúpenia.
Môže sa vyjadriť k tomu, ako zvolený predseda rozdelí rezortné povinnosti.
Parlament môže požadovať všetky informácie, ktoré sú relevantné pre rozhodnutie o spôsobilosti vymenovaných členov Komisie.
Očakáva poskytnutie úplných informácií týkajúcich sa ich finančných záujmov.
Vyhlásenia o záujmoch vymenovaných členov Komisie sa pošlú na preskúmanie výboru, v ktorého pôsobnosti sú právne veci.
b)
Vypočutia
Každý vymenovaný člen Komisie je vyzvaný, aby predstúpil pred príslušný výbor alebo výbory na jedno vypočutie.
Tieto vypočutia sú verejné.
Vypočutia organizuje Konferencia predsedov na základe odporúčania Konferencie predsedov výborov.
Za konkrétne opatrenia sú zodpovední predseda a koordinátori každého výboru.
Môžu sa vymenovať spravodajcovia.
Na združenie príslušných výborov, ktorých rezorty sa prelínajú, sa prijmú primerané opatrenia.
Môžu nastať tri možnosti:
i)
ak rezort vymenovaného člena Komisie patrí do pôsobnosti jediného výboru, vypočutie vymenovaného člena Komisie sa uskutoční len pred týmto jediným výborom (gestorským výborom);
ii)
ak rezort vymenovaného člena Komisie patrí viac-menej v rovnakej miere do pôsobnosti viacerých výborov, vypočutie vymenovaného člena Komisie uskutočnia tieto výbory spoločne (spoločné výbory); a
iii)
ak rezort vymenovaného člena Komisie patrí prevažne do pôsobnosti jedného výboru a iba okrajovo do pôsobnosti aspoň jedného ďalšieho výboru, vypočutie vymenovaného člena Komisie sa uskutoční pred hlavným príslušným výborom za účasti ďalšieho výboru alebo výborov (pridružené výbory).
Tieto opatrenia sa v plnom rozsahu konzultujú so zvoleným predsedom Komisie.
Výbory predložia vymenovaným členom Komisie písomné otázky v dostatočnom časovom predstihu pred vypočutiami.
Každému vymenovanému členovi Komisie sa položia dve spoločné otázky, ktoré navrhne Konferencia predsedov výborov, pričom prvá sa vzťahuje na oblasť celkovej kompetentnosti, európskej angažovanosti a osobnej nezávislosti a druhá na riadenie príslušného rezortu a spoluprácu s Parlamentom.
Tri ďalšie otázky navrhne gestorský výbor.
V prípade spoločných výborov má každý z nich právo navrhnúť dve otázky.
Na každé vypočutie sa vyhradia tri hodiny.
Vypočutia sa uskutočnia za takých okolností a v takých podmienkach, aby mali vymenovaní členovia Komisie rovnakú a spravodlivú príležitosť predstaviť seba aj svoje názory.
Vymenovaní členovia Komisie sa vyzvú, aby predniesli úvodné ústne vyhlásenie v trvaní najviac pätnásť minút.
Ak je to možné, otázky položené v priebehu vypočutia sa zoskupia podľa tém.
Rečnícky čas sa pridelí politickým skupinám primerane v súlade s článkom 149.
Priebeh vypočutí sa zameriava na rozvinutie pluralistického politického dialógu medzi vymenovanými členmi Komisie a poslancami.
Pred skončením vypočutia dostane vymenovaný člen Komisie príležitosť predniesť krátke záverečné vyhlásenie.
Z vypočutí sa zabezpečí živý audiovizuálny prenos.
Označený záznam z vypočutí sa sprístupní verejnosti do 24 hodín.
c)
Zhodnotenie
Predseda výboru a koordinátori sa zídu ihneď po skončení vypočutia, aby zhodnotili jednotlivých vymenovaných členov Komisie.
Tieto schôdze sú neverejné.
Koordinátori sa vyzvú, aby sa vyjadrili, či sú vymenovaní členovia Komisie podľa ich názoru kvalifikovaní na vykonávanie funkcie člena kolégia, ako aj na vykonávanie konkrétnych úloh, ktoré im boli pridelené.
Konferencia predsedov výborov navrhne na pomoc pri hodnotení vzor vyhlásenia.
V prípade spoločných výborov postupujú predsedovia a koordinátori dotknutých výborov v priebehu celého postupu spoločne.
Pre každého vymenovaného člena Komisie sa vypracuje jedno vyhlásenie o zhodnotení.
Obsahuje stanoviská všetkých výborov, ktoré sa zúčastnili na vypočutí.
Ak výbory potrebujú na vypracovanie svojho hodnotenia ďalšie informácie, predseda Parlamentu o ne v ich mene písomne požiada zvoleného predsedu Komisie.
Koordinátori zohľadnia jeho odpoveď.
Ak koordinátori nie sú schopní dosiahnuť v hodnotení dohodu, alebo na žiadosť politickej skupiny zvolá predseda výboru schôdzu celého výboru.
V krajnom prípade nechá predseda výboru o príslušných dvoch bodoch hodnotenia hlasovať v tajnom hlasovaní.
Vyhlásenia výborov o zhodnotení sa prijmú a zverejnia do 24 hodín po vypočutí.
Vyhlásenia preskúma Konferencia predsedov výborov a následne ich postúpi Konferencii predsedov.
Ak sa Konferencia predsedov nerozhodne požadovať ďalšie informácie, po výmene názorov vyhlási vypočutia za ukončené.
Zvolený predseda Komisie predstaví celé kolégium vymenovaných členov Komisie a ich program na rokovaní Parlamentu, na ktoré sú prizvaní predseda Európskej rady a predseda Rady.
Po ich predstavení nasleduje rozprava.
S cieľom ukončiť rozpravu môže každá politická skupina alebo najmenej štyridsať poslancov predložiť návrh uznesenia.
Použije sa článok 110 ods. 3, 4 a 5.
Po hlasovaní o návrhu uznesenia Parlament hlasuje o tom, či udelí alebo neudelí súhlas s vymenovaním zvoleného predsedu a členov Komisie ako celku.
Parlament rozhoduje väčšinou odovzdaných hlasov, a to hlasovaním podľa mien.
Hlasovanie môže odložiť na nasledujúce rokovanie.
2.
V prípade zmeny zloženia kolégia členov Komisie alebo podstatnej zmeny týkajúcej sa rezortu počas funkčného obdobia Komisie sa uplatňujú tieto opatrenia:
a)
Ak sa má obsadiť miesto, ktoré sa uvoľnilo z dôvodu odstúpenia, odvolania alebo úmrtia, Parlament bezodkladne pozve vymenovaného člena Komisie na vypočutie za rovnakých podmienok, ako sú tie stanovené v odseku 1.
b)
V prípade pristúpenia nového členského štátu Parlament pozve vymenovaného člena Komisie na vypočutie za rovnakých podmienok, ako sú tie stanovené v odseku 1.
c)
V prípade podstatnej zmeny týkajúcej sa rezortu sú členovia Komisie, ktorých sa táto zmena týka, pozvaní predstúpiť pred príslušné výbory skôr, ako sa ujmú svojich nových povinností.
Odchylne od postupu stanoveného v odseku 1 písm. c) ôsmy pododsek, ak sa hlasovanie v pléne sa týka vymenovania jediného člena Komisie, hlasuje sa v tajnom hlasovaní.
PRÍLOHA
XVIII
Schvaľovací postup pre vypracovanie iniciatívnych správ
ROZHODNUTIE KONFERENCIE PREDSEDOV Z 12.
DECEMBRA 2002
Toto rozhodnutie sa zmenilo a doplnilo rozhodnutím konferencie predsedov z 26. júna 2003 a konsolidovalo sa 3. mája 2004.
Ďalej sa pozmenilo a doplnilo na plenárnej schôdzi 15. júna 2006, týkajúcej sa interpretácie článku 48 rokovacieho poriadku, a rozhodnutím konferencie predsedov zo 14. februára 2008 a 15. decembra 2011.
Konferencia predsedov,
so zreteľom na články 25, 27, 119, 120, 35, 42, 45, 47, 48, 50, 202 ods. 2 a 205 ods. 2 rokovacieho poriadku;
so zreteľom na návrh Konferencie predsedov výborov a pracovnej skupiny pre parlamentnú reformu;
keďže na základe rozhodnutia Konferencie predsedov z 12. decembra 2007 by sa rozhodnutie konferencie z 12. decembra 2002 malo zmeniť a doplniť:
ROZHODLA TAKTO:
Článok
1
Všeobecné ustanovenia
Rozsah pôsobnosti
1.
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na tieto kategórie iniciatívnych správ:
(a)
legislatívne iniciatívne správy vypracované na základe článku 192 Zmluvy o ES a článku 42 rokovacieho poriadku,
(b)
strategické správy vypracované na základe nelegislatívnych strategických a prioritných iniciatív zahrnutých do ročného legislatívneho a pracovného programu Komisie,
(c)
nelegislatívne iniciatívne správy, ktoré nie sú vypracované na základe dokumentu inej inštitúcie ani orgánu Európskej únie alebo sú vypracované na základe dokumentu, ktorý Parlament dostal na informáciu, bez toho aby bol dotknutý článok 2 ods. 3,
(d)
výročné správy o činnosti a monitorovacie správy (ako sa uvádzajú v prílohe 1)
Parlamentné výbory, ktoré majú v úmysle vypracovať správy o činnosti a monitorovacie správy na základe článku 119 ods. 1 rokovacieho poriadku alebo na základe právnych ustanovení (ako sa uvádza v prílohe 2), vopred informujú konferenciu predsedov výborov, pričom uvádzajú najmä príslušný právny základ vyplývajúci zo zmlúv a ostatných právnych ustanovení vrátane Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu.
Konferencia predsedov výborov ich potom predkladá konferencii predsedov.
Vypracovanie tejto správy sa povoľuje automaticky a nevzťahuje sa na ňu kvóta uvedená v článku 1 ods. 2.
,
(e)
realizačné správy o transpozícii právnych predpisov EÚ do vnútroštátneho práva a o ich implementácii a presadzovaní v členských štátoch.
Kvóta
2.
Každý parlamentný výbor môže súčasne vypracovať najviac šesť iniciatívnych správ. V prípade výborov s podvýbormi sa táto kvóta zvyšuje o tri správy na podvýbor.
Tieto dodatočné správy vypracúva podvýbor.
Do tohto počtu nie sú zahrnuté:
legislatívne iniciatívne správy,
realizačné správy; každý výbor môže vypracovať jednu takúto správu za rok.
Minimálny
čas
pred
prijatím
3.
Parlamentný výbor, ktorý žiada o schválenie, nesmie prijať príslušnú správu do troch mesiacov odo dňa schválenia alebo v prípade oznámenia do troch mesiacov od schôdze Konferencie predsedov výborov, na ktorej správu oznámili.
Článok
2
Podmienky schvaľovania
1.
Navrhovaná správa sa nesmie zaoberať témami týkajúcimi sa najmä analytickej a výskumnej činnosti, ktoré možno spracovať aj inak, napríklad štúdiami.
2.
Navrhovaná správa sa nesmie zaoberať témami, ktoré sa už spracovali v správe prijatej na plenárnej schôdzi za uplynulých dvanásť mesiacov, okrem prípadov, keď si to vyžadujú nové skutočnosti.
3.
Ak ide o správy, ktoré treba vypracovať na základe dokumentu, ktorý Parlament dostal na informáciu, musia sa dodržať tieto podmienky:
(a)
základný dokument musí byť úradným dokumentom niektorej inštitúcie alebo orgánu Európskej únie a
(a)
bol oficiálne predložený Parlamentu na konzultáciu alebo na informáciu, alebo
(b)
bol uverejnený v
Úradnom
vestníku
Európskej
únie
na účely konzultácie so zainteresovanými stranami, alebo
(c)
musí byť dokumentom niektorej inštitúcie alebo orgánu Európskej únie, ktorý bol oficiálne zaslaný Európskej rade, alebo to musí byť dokument, ktorý vypracovala Rada;
dokument sa musí predložiť vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie;
žiadosť o schválenie treba predložiť najneskôr do štyroch mesiacov po tom, ako sa príslušný dokument predložil Parlamentu alebo ako bol uverejnený v
úradnom
vestníku
.
4.
Správy bez odkazu na základný dokument niektorej inštitúcie Spoločenstva sa nesmú zaoberať témami, ktoré sa už osobitne uviedli v legislatívnom a pracovnom programe na bežný rok predloženom Komisiou a schválenom Parlamentom.
Článok
3
Postup
Automatické schvaľovanie
1.
Po predložení žiadosti Konferencii predsedov výborov sa automaticky schvaľujú
realizačné správy,
výročné správy o činnosti a monitorovacie správy uvedené v prílohe 1.
Úloha Konferencie predsedov výborov
2.
Riadne odôvodnené žiadosti o schválenie treba predložiť Konferencii predsedov výborov, ktorá zisťuje, či sa dodržali kritériá uvedené v článkoch 1 a 2, ako aj kvóty stanovené v článku 1.
Všetky žiadosti obsahujú údaje o druhu správy a presný názov správy a prípadne aj základný dokument (základné dokumenty).
3.
Konferencia predsedov výborov vyhovuje žiadostiam o schválenie na vypracovanie strategických správ po vyriešení všetkých konfliktov právomocí.
Konferencia predsedov môže na základe osobitnej žiadosti politickej skupiny zrušiť toto schválenie najneskôr do štyroch parlamentných pracovných týždňov.
4.
Konferencia predsedov výborov predkladá Konferencii predsedov žiadosti o schválenie vypracovania legislatívnych iniciatívnych a nelegislatívnych iniciatívnych správ, o ktorých usúdi, že sú v súlade s kritériami a stanovenými kvótami.
Konferencia predsedov výborov zároveň informuje Konferenciu predsedov o schválení všetkých výročných správ o činnosti a monitorovacích správ, ako sa uvádza v prílohách 1 a 2, realizačných správ a strategických správ.
Schvaľovanie Konferenciou predsedov a riešenie konfliktov právomocí
5.
Konferencia predsedov prijíma rozhodnutie o žiadostiach o schválenie na vypracovanie legislatívnych iniciatívnych správ a nelegislatívnych iniciatívnych správ v maximálnej lehote štyroch parlamentných pracovných týždňov po tom, ako ich Konferencia predsedov výborov predložila, ak Konferencia predsedov z mimoriadnych dôvodov nerozhodla o predĺžení tejto lehoty.
6.
Ak sa spochybňujú právomoci výboru na vypracované správy, Konferencia predsedov rozhodne do šiestich parlamentných pracovných týždňov na základe odporúčania Konferencie predsedov výborov, prípadne jej predsedu.
Ak Konferencia predsedov neprijme rozhodnutie v tejto lehote, odporúčanie sa považuje za schválené
Tento odsek sa vložil po prijatí rozhodnutia plenárnej schôdze z 15. júna 2006 týkajúceho sa výkladu článku 48 rokovacieho poriadku.
.
Článok
4
Uplatňovanie článku 50 rokovacieho poriadku – postup pridružených výborov
Tento článok sa vložil na základe rozhodnutia konferencie predsedov z 26. júna 2003.
1.
Žiadosti o použitie článku 50 rokovacieho poriadku sa predkladajú najneskôr v pondelok pred mesačnou schôdzou Konferencie predsedov výborov, na ktorej sa posudzujú žiadosti o vypracovanie iniciatívnych správ.
2.
Konferencia predsedov výborov na mesačnej schôdzi posudzuje žiadosti o vypracovanie iniciatívnych správ a o použitie článku 50.
3.
Ak sa výbory nedohodnú na žiadosti o použitie článku 50, Konferencia predsedov do šiestich parlamentných pracovných týždňov na základe odporúčania Konferencie predsedov výborov, prípadne jej predsedu.
Ak Konferencia predsedov neprijme rozhodnutie v tejto lehote, odporúčanie sa považuje za schválené
Tento odsek sa vložil po prijatí rozhodnutia plenárnej schôdze z 15. júna 2006 týkajúceho sa výkladu článku 48 rokovacieho poriadku.
.
Článok
5
Záverečné ustanovenia
1.
Pred koncom volebného obdobia sa žiadosti o vypracovanie iniciatívnych správ musia predložiť najneskôr do júla v roku, ktorý predchádza voľbám.
Po tomto termíne nemožno schváliť nijakú žiadosť, okrem osobitných, riadne odôvodnených žiadostí.
2.
Konferencia predsedov výborov predkladá Konferencii predsedov správy o stave vypracovania iniciatívnych správ každého dva a pol roka.
3.
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 12. decembra 2002.
Zároveň zrušuje a nahrádza tieto rozhodnutia:
rozhodnutie Konferencie predsedov z 9. decembra 1999 o postupe schvaľovania vypracovania iniciatívnych správ v zmysle článku 48 rokovacieho poriadku a rozhodnutia Konferencie predsedov z 15. februára a 17. mája 2001, ktorým sa aktualizuje príloha k tomuto rozhodnutiu,
rozhodnutie Konferencie predsedov z 15. júna 2000 o postupe schvaľovania vypracovania správ o dokumentoch, ktoré ostatné inštitúcie a orgány Európskej únie predkladajú Európskemu parlamentu na informáciu.
PRÍLOHA
1
Výročné správy o činnosti a monitorovacie správy, na ktoré sa vzťahuje automatické schvaľovanie a maximálna hranica šiestich správ vypracúvaných súčasne (v súlade s článkom 1 ods. 2 a článkom 3 rozhodnutia)
Správa o dodržiavaní ľudských práv vo svete a politika EÚ v tejto oblasti – Výbor pre zahraničné veci
Výročná správa Rady vypracovaná v súlade s operačným ustanovením 8 Etického kódexu Európskej únie pri vývoze zbraní – Výbor pre zahraničné veci
Správa o monitorovaní a uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva – Výbor pre právne veci
Lepšia tvorba právnych predpisov – Uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality – Výbor pre právne veci
Správa o práci Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ – Výbor pre rozvoj
Správa o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii – Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci
Správa o rovnosti medzi mužmi a ženami v Európskej únii – Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
Integrovaný prístup k rovnosti medzi mužmi a ženami v práci výboru (výročná správa) – Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
Správa o kohézii – Výbor pre regionálny rozvoj
Ochrana finančných záujmov Spoločenstiev – boj proti podvodom – Výbor pre kontrolu rozpočtu
Výročná správa o EIB – Výbor pre kontrolu rozpočtu/výbor pre hospodárske a menové veci – každý 2. rok
Verejné financie v EMÚ – Výbor pre hospodárske a menové veci
Európska hospodárska situácia: prípravná správa o integrovaných politických pokynoch týkajúcich sa najmä všeobecných zásad hospodárskej politiky – Výbor pre hospodárskej a menové veci
Výročná správa ECB – Výbor pre hospodárske a menové veci
Správa o politike hospodárskej súťaže – Výbor pre hospodárske a menové veci
Výročná správa o situácii na vnútornom trhu – Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
Výročná správa o ochrane spotrebiteľa – Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
Výročná správa o programe Solvit – Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
PRÍLOHA
2
Výročné správy o činnosti a monitorovacie správy, na ktoré sa vzťahuje automatické schvaľovanie a s osobitným odkazom na rokovací poriadok (nevzťahuje sa na ne maximálna hranica šiestich správ vypracúvaných súčasne)
Výročná správa o prístupe verejnosti k dokumentom Parlamentu, článok 104 ods. 7 – Výbor pre bezpečnosť, spravodlivosť a vnútorné veci
Správa o európskych politických stranách, článok 210 ods. 6 – Výbor pre ústavné veci
Správa o rokovaniach výboru pre petície, článok 202 ods. 8 – Výbor pre petície
Správa k výročnej správe ombudsmana, článok 205 ods. 2 – druhá časť – Výbor pre petície
PRÍLOHA
XIX
Komunikovanie o Európe v partnerstve
Ciele a zásady
1.
Európsky parlament, Rada a Európska komisia pripisujú zlepšeniu komunikácie o otázkach Európskej únie najvyššiu dôležitosť s cieľom umožniť európskym občanom uplatňovať si právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie, v ktorej sa rozhodnutia prijímajú čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanom, dodržiavajúc zásadu pluralizmu, účasti, otvorenosti a transparentnosti.
2.
Tieto tri inštitúcie si želajú podporovať zbližovanie názorov na hlavné komunikačné priority Európskej únie ako celku, presadzovať pridanú hodnotu prístupu Európskej únie ku komunikácii o európskych otázkach, uľahčiť výmenu informácií a najlepších postupov a vytvoriť súčinnosť medzi inštitúciami pri vykonávaní komunikačných činností, ktoré súvisia s týmito prioritami, ako aj uľahčiť vo vhodných prípadoch spoluprácu medzi inštitúciami Európskej únie a členskými štátmi.
3.
Tieto tri inštitúcie uznávajú, že komunikovanie o Európskej únii si vyžaduje politickú angažovanosť inštitúcií Európskej únie a členských štátov a že členské štáty sú zodpovedné za komunikovanie s občanmi o Európskej únie.
4.
Tieto tri inštitúcie sú presvedčené, že informačné a komunikačné činnosti o európskych otázkach by mali poskytnúť každému prístup k pravdivým a rozmanitým informáciám o Európskej únii a umožniť občanom uplatňovať si právo vyjadriť svoje názory a aktívne sa zúčastňovať na verejnej diskusii o otázkach týkajúcich sa Európskej únie.
5.
Tieto tri inštitúcie podporujú rešpektovanie viacjazyčnosti a kultúrnej rozmanitosti pri vykonávaní informačných a komunikačných činností.
6.
Tieto tri inštitúcie sa politicky zaviazali dosiahnuť uvedené ciele.
Podnecujú ostatné inštitúcie a orgány Európskej únie, aby podporili ich úsilie a v prípade záujmu prispeli k tomuto prístupu.
Partnerský prístup
7.
Tieto tri inštitúcie uznávajú, že je dôležité riešiť problémy komunikácie o otázkach Európskej únie v partnerstve medzi členskými štátmi a inštitúciami Európskej únie, aby sa zabezpečilo efektívne komunikovanie s čo najširším publikom na vhodnej úrovni a jeho objektívne informovanie.
Želajú si vytvoriť súčinnosť s vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj s predstaviteľmi občianskej spoločnosti.
Na tento účel chcú podporiť pragmatický partnerský prístup.
8.
V tejto súvislosti pripomínajú kľúčovú úlohu medziinštitucionálnej skupiny pre informácie (IGI), ktorú inštitúcie využívajú ako rámec na vysokej úrovni na podporu politickej diskusie o informačných a komunikačných činnostiach súvisiacich s Európskou úniou s cieľom podporiť súčinnosť a komplementaritu.
Na tento účel medziinštitucionálna skupina pre informácie (IGI), ktorej spoločne predsedajú zástupcovia Európskeho parlamentu, Rady a Európskej komisie za účasti Výboru regiónov a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru v úlohe pozorovateľov, zasadá v zásade dvakrát do roka.
Rámec pre lepšiu spoluprácu
Tieto tri inštitúcie chcú spolupracovať na tomto základe:
9.
Tieto tri inštitúcie určia každý rok v rámci IGI obmedzený okruh spoločných komunikačných priorít, pričom budú rešpektovať zodpovednosť jednotlivých inštitúcií Európskej únie a členských štátov za ich komunikačné stratégie a priority.
10.
Tieto priority budú vychádzať z komunikačných priorít, ktoré inštitúcie a orgány Európskej únie stanovili na základe svojich vnútorných postupov a ktoré v prípade potreby dopĺňajú strategický prístup a úsilie členských štátov v tejto oblasti a zohľadňujú očakávania občanov.
11.
Tieto tri inštitúcie a členské štáty sa vynasnažia presadzovať vhodnú podporu komunikovania o určených prioritách.
12.
Oddelenia zodpovedné za komunikáciu v členských štátoch a inštitúciách Európskej únie by mali byť, v prípade potreby na základe vhodných administratívnych opatrení, v spojení, aby sa zabezpečilo úspešné vykonávanie spoločných komunikačných priorít, ako aj ďalších činností spojených s komunikovaním v Európskej únii.
13.
Inštitúcie a členské štáty sa vyzývajú, aby si vymieňali informácie o iných komunikačných činnostiach súvisiacich s Európskou úniou, najmä o plánovaných odvetvových komunikačných činnostiach týchto inštitúcií a orgánov, ktorých výsledkom budú informačné kampane v členských štátoch.
14.
Komisia sa vyzýva, aby na začiatku každého roku podala ostatným inštitúciám Európskej únie správu o najvýznamnejších úspechoch pri vykonávaní spoločných komunikačných priorít z predchádzajúceho roku.
15.
Toto politické vyhlásenie bolo podpísané dvadsiateho druhého októbra dvetisícosem.
PRÍLOHA
XX
Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie z 13. júna 2007 o praktických opatreniach pre spolurozhodovací postup (článok 251 Zmluvy o ES)
Ú. v.
EÚ C 145, 30.6.2007, s.
5.
VŠEOBECNÉ ZÁSADY
1.
Európsky parlament, Rada a Komisia, ďalej len „inštitúcie“, konštatujú, že súčasný postup zahŕňajúci rozhovory medzi predsedníctvom Rady, Komisiou a predsedami príslušných výborov a/alebo spravodajcami Európskeho parlamentu a medzi spolupredsedami Zmierovacieho výboru sa ukázal ako opodstatnený.
2.
Inštitúcie potvrdzujú, že tento postup, ktorý sa rozvinul vo všetkých fázach spolurozhodovacieho postupu, sa musí naďalej podporovať.
Inštitúcie sa zaväzujú preskúmať svoje pracovné metódy s cieľom ešte účinnejšie využiť plný rozsah spolurozhodovacieho postupu, ako sa uvádza v Zmluve o ES.
3.
Toto spoločné vyhlásenie objasňuje tieto pracovné metódy a praktické opatrenia na ich uplatňovanie.
Dopĺňa Medziinštitucionálnu dohodu o lepšej tvorbe práva
Ú. v.
EÚ C 321, 31.12.2003, s.
1.
a predovšetkým jej ustanovenia týkajúce sa spolurozhodovacieho postupu.
Inštitúcie sa zaväzujú plne dodržiavať uvedené záväzky v súlade so zásadami transparentnosti, zodpovednosti a účinnosti.
Vzhľadom na uvedenú skutočnosť je potrebné, aby sa inštitúcie zamerali na dosiahnutie pokroku pri návrhoch na zjednodušenie za súčasného dodržiavania acquis communautaire.
4.
Inštitúcie počas postupu spolupracujú v dobrej viere s cieľom čo najviac uviesť do súladu svoje pozície a tým, ak je to vhodné, umožniť prijatie právneho aktu v počiatočnej fáze postupu.
5.
Preto spolupracujú prostredníctvom príslušných medziinštitucionálnych kontaktov s cieľom sledovať priebeh práce a analyzovať mieru zhody vo všetkých fázach spolurozhodovacieho postupu.
6.
Inštitúcie sa v súlade so svojimi vnútornými rokovacími poriadkami zaväzujú pravidelne si vymieňať informácie o pokroku dosiahnutom pri dokumentoch v spolurozhodovacom postupe.
Zaistia čo najlepšiu koordináciu svojich príslušných pracovných plánov s cieľom umožniť súdržné vedenie postupov, smerujúce k zosúladeniu pozícií.
Usilujú sa preto vytvoriť indikatívny časový rozvrh pre rôzne fázy vedúce ku konečnému prijatiu rôznych legislatívnych návrhov a zároveň úplne rešpektovať politický charakter rozhodovacieho postupu.
7.
Spolupráca medzi inštitúciami pri spolurozhodovaní má často formu trojstranných stretnutí (trialógov).
Tento trojstranný systém dokázal svoju životaschopnosť a pružnosť podstatným zvýšením možností dohody v prvom a druhom čítaní a prispel tiež k príprave práce Zmierovacieho výboru.
8.
Také trialógy sa zvyčajne uskutočňujú v neformálnom rámci.
Môžu sa uskutočniť vo všetkých fázach postupu a na rôznych úrovniach zastúpenia v závislosti od charakteru očakávanej diskusie.
Pre každé stretnutie menuje každá inštitúcia v súlade so svojim rokovacím poriadkom svojich zástupcov, určí svoj mandát na rokovania a včas informuje ostatné inštitúcie o dohodnutých opatreniach týkajúcich sa stretnutí.
9.
Pokiaľ je to možné, je každý návrh kompromisného textu predloženého na diskusiu na nasledujúcom stretnutí vopred zaslaný všetkým účastníkom.
S cieľom zvýšiť transparentnosť sa trialógy, ktoré sa uskutočnia v rámci Európskeho parlamentu a Rady, ak je to možné, vopred ohlásia.
10.
Predsedníctvo Rady sa usiluje zúčastňovať zasadnutí parlamentných výborov.
Starostlivo zváži každú doručenú žiadosť o poskytnutie informácií týkajúcich sa pozície Rady, ako je to primerané.
PRVÉ ČÍTANIE
11.
Inštitúcie spolupracujú v dobrej viere s cieľom čo najviac zosúladiť svoje pozície tak, aby bolo možné prijať právne akty v prvom čítaní.
Dohoda v prvom čítaní v Európskom parlamente
12.
Vytvoria sa primerané kontakty, aby sa zjednodušil postup v prvom čítaní.
13.
Komisia podporí vytváranie takýchto kontaktov a konštruktívne uplatní svoje právo iniciatívy s cieľom uviesť do súladu pozície Európskeho parlamentu a Rady, s náležitým zreteľom na rovnováhu medzi inštitúciami a úlohu, ktorá jej vyplýva zo Zmluvy.
14.
V prípade dohody dosiahnutej prostredníctvom neformálnych rokovaní v trialógoch predseda Vyboru stálych zástupcov listom oznámi predsedovi príslušného parlamentného výboru podrobnosti podstaty dohody vo forme pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu Komisie.
Tento list je prejavom ochoty Rady prijať výsledok, ktorý podlieha právnemu a lingvistickému overeniu, ak je potvrdený hlasovaním v pléne.
Kópia tohto listu sa postúpi Komisii.
15.
Ak je v tejto súvislosti zrejmé, že postup skončí prvým čítaním, je potrebné čo najskôr sprístupniť informáciu o zámere uzavrieť dohodu.
Dohoda vo fáze spoločnej pozície Rady
16.
Ak sa pred prvým čítaním v Európskom parlamente nedosiahne dohoda, môže sa naďalej pokračovať v kontaktoch s cieľom dosiahnuť dohodu vo fáze spoločnej pozície.
17.
Komisia podporí vytváranie takýchto kontaktov a konštruktívne uplatní svoje právo iniciatívy s cieľom uviesť do súladu pozície Európskeho parlamentu a Rady, s náležitým zreteľom na rovnováhu medzi inštitúciami a úlohu, ktorá jej vyplýva zo Zmluvy.
18.
Ak sa v tejto fáze dosiahne dohoda, predseda príslušného parlamentného výboru listom oznámi predsedovi Výboru stálych zástupcov svoje odporúčanie plénu prijať spoločnú pozíciu Rady bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Spoločná pozícia podlieha potvrdeniu Rady a právnemu a lingvistickému overeniu.
Kópia tohto listu sa postúpi Komisii.
DRUHÉ ČÍTANIE
19.
Vo svojom odôvodnení Rada čo najjasnejšie vysvetlí dôvody, ktoré ju viedli k prijatiu spoločnej pozície.
Európsky parlament v druhom čítaní čo najdôkladnejšie zohľadní tieto dôvody a pozíciu Komisie.
20.
Rada sa pred odovzdaním spoločnej pozície na základe konzultácie s Európskym parlamentom a Komisiou usiluje zvážiť dátum jej odovzdania s cieľom zaistiť čo najvyššiu účinnosť legislatívneho postupu v druhom čítaní.
Dohoda v druhom čítaní v Európskom parlamente
21.
Primerané kontakty sa budú vytvárať naďalej hneď po predložení spoločnej pozície Rady Európskeho parlamentu s cieľom dosiahnuť lepšie porozumenie príslušným pozíciám, a tak čo najskôr ukončiť legislatívny postup.
22.
Komisia podporí vytváranie takýchto kontaktov a predloží svoje stanovisko s cieľom uviesť do súladu pozície Európskeho parlamentu a Rady, s náležitým zreteľom na rovnováhu medzi inštitúciami a úlohu, ktorá jej vyplýva zo Zmluvy.
23.
V prípade dohody dosiahnutej prostredníctvom neformálnych rokovaní v trialógoch predseda Výboru stálych zástupcov listom oznámi predsedovi príslušného parlamentného výboru podrobnosti podstaty dohody vo forme pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k spoločnej pozícii Rady.
Tento list je prejavom ochoty Rady prijať výsledok, ktorý podlieha právnemu a lingvistickému overeniu, ak je potvrdený hlasovaním v pléne.
Kópia tohto listu sa postúpi Komisii.
ZMIEROVACÍ POSTUP
24.
Ak je jasné, že Rada neprijme všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu v druhom čítaní a ak je Rada pripravená predložiť svoju pozíciu, uskutoční sa prvý trialóg.
Každá inštitúcia v súlade so svojim rokovacím poriadkom menuje na každé stretnutie svojich zástupcov a určí svoj mandát na rokovania.
Komisia čo najskôr oznámi obom delegáciám svoje zámery v súvislosti so svojím stanoviskom k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom Európskeho parlamentu v druhom čítaní.
25.
Trialógy sa uskutočňujú počas zmierovacieho postupu s cieľom vyriešiť zostávajúce otázky a pripraviť dosiahnutie dohody v Zmierovacom výbore.
Výsledky trialógov sa prerokujú a prípadne schvália na stretnutiach jednotlivých inštitúcií.
26.
Zmierovací výbor zvoláva predseda Rady so súhlasom predsedu Európskeho parlamentu a s náležitým zreteľom na ustanovenia Zmluvy.
27.
Komisia sa zúčastňuje na zmierovacom postupe a uskutočňuje všetky potrebné iniciatívy s cieľom uviesť do súladu pozície Európskeho parlamentu a Rady.
Také iniciatívy môžu zahŕňať návrhy kompromisných textov so zreteľom na pozície Európskeho parlamentu a Rady a s náležitým zreteľom na úlohu, ktorá Komisii vyplýva zo Zmluvy.
28.
Zmierovaciemu výboru predsedajú spoločne predseda Európskeho parlamentu a predseda Rady.
Schôdzam výboru predsedajú striedavo jednotliví spolupredsedovia.
29.
Spolupredsedovia spoločne určujú dátumy a programy schôdzí Zmierovacieho výboru tak, aby zabezpečili účinné fungovanie Zmierovacieho výboru počas zmierovacieho postupu.
Predpokladané dátumy konzultujú s Komisiou.
Európsky parlament a Rada predbežne stanovia dátumy zmierovacích postupov a oznámia ich Komisii.
30.
Spolupredsedovia môžu na každej schôdzi Zmierovacieho výboru zaradiť do programu niekoľko vecí.
Okrem hlavnej témy (bod B), v ktorej ešte nebola dosiahnutá dohoda, sa môže začať alebo ukončiť zmierovací postup súvisiaci aj s inými témami bez rozpravy o týchto veciach (bod A).
31.
Európsky parlament a Rada čo najviac zohľadnia požiadavky na časový plán, predovšetkým tie, ktoré vyplývajú z prerušenia činnosti inštitúcií a z volieb do Európskeho parlamentu, pričom dodržiavajú ustanovenia Zmluvy týkajúce sa lehôt.
Prerušenie činnosti je v každom prípade čo najkratšie.
32.
Zmierovací výbor sa schádza striedavo v priestoroch Európskeho parlamentu a Rady s cieľom rovnomerného využívania zariadení vrátane tlmočníckeho vybavenia.
33.
Zmierovací výbor má prístup k návrhu Komisie, spoločnej pozícii Rady a stanovisku Komisie k nej, pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom predloženým Európskym parlamentom a stanovisku Komisie k nim a spoločnému pracovnému dokumentu delegácií Európskeho parlamentu a Rady.
Pracovný dokument by mal užívateľom umožniť jednoducho určiť príslušné otázky a účinne na ne odkazovať.
Všeobecne platí, že Komisia predloží svoje stanovisko do troch týždňov od oficiálneho prijatia výsledku hlasovania Európskeho parlamentu a najneskôr do začiatku zmierovacieho postupu.
34.
Spolupredsedovia môžu Zmierovaciemu výboru predložiť texty na schválenie.
35.
Dohoda na spoločnom texte sa uskutoční na schôdzi Zmierovacieho výboru alebo neskôr výmenou listov medzi spolupredsedami.
Kópie uvedených listov sa postúpia Komisii.
36.
Ak sa Zmierovací výbor dohodne na spoločnom texte, tento je po záverečnej právno-lingvistickej revízii predložený spolupredsedom na formálne schválenie.
Vo výnimočných prípadoch s cieľom dodržať lehoty však môže byť spolupredsedom na schválenie predložený návrh spoločného textu.
37.
Spolupredsedovia prostredníctvom spoločne podpísaného listu predložia predsedovi Európskeho parlamentu a predsedovi Rady schválený spoločný text.
Ak Zmierovací výbor nie je schopný dohodnúť sa na spoločnom texte, spolupredsedovia to oznámia predsedovi Európskeho parlamentu a predsedovi Rady prostredníctvom spoločne podpísaného listu.
Také listy sú úradným záznamom.
Kópie uvedených listov sa pre informáciu postúpia Komisii.
Pracovné dokumenty používané počas zmierovacieho postupu budú po ukončení konania prístupné v registri každej inštitúcie.
38.
Sekretariát Európskeho parlamentu a generálny sekretariát Rady konajú spoločne ako sekretariát Zmierovacieho výboru spolu s generálnym sekretariátom Komisie.
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
39.
Ak Európsky parlament alebo Rada považujú za nevyhnutné predĺžiť lehoty uvedené v článku 251 Zmluvy, oznámia to predsedovi druhej inštitúcie a Komisii.
40.
Ak sa dosiahne dohoda v prvom alebo druhom čítaní alebo v zmierovacom postupe, právno-lingvistické služby Európskeho parlamentu a Rady v úzkej spolupráci a po vzájomnej dohode vypracujú konečné znenie schváleného textu.
41.
Bez výslovného súhlasu Európskeho parlamentu a Rady na príslušnej úrovni sa v žiadnom schválenom texte nevykonajú zmeny.
42.
Konečné znenie textu sa vypracuje s náležitým zreteľom na rozličné postupy Európskeho parlamentu a Rady, predovšetkým so zreteľom na dodržanie lehôt pre vnútorné postupy.
Inštitúcie sa zaväzujú nevyužívať lehoty na záverečnú právno-lingvistickú revíziu aktov na opätovné otvorenie diskusie o podstatných otázkach.
43.
Európsky parlament a Rada sa dohodnú na spoločnom formáte textov, pripravených spoločne týmito inštitúciami.
44.
Inštitúcie sa zaväzujú, pokiaľ je to možné, vkladať do aktov prijatých spolurozhodovacím postupom vzájomne prijateľné štandardné ustanovenia, a to predovšetkým ustanovenia týkajúce sa uplatňovania vykonávacích právomocí (v súlade s rozhodnutím o komitológii
Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v.
ES L 184, 17.7.1999, s.
23).
Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v.
EÚ L 200, 22.7.2006, s.
11).
), nadobudnutia účinnosti, transpozície a uplatnenia aktov a dodržiavania práva iniciatívy Komisie.
45.
Inštitúcie sa budú usilovať o uskutočnenie spoločnej tlačovej konferencie s cieľom oznámiť úspešný výsledok legislatívneho postupu v prvom čítaní, druhom čítaní alebo v zmierovacom postupe.
Budú sa tiež snažiť o vydanie spoločných tlačových správ.
46.
Po prijatí právneho aktu spolurozhodovacím postupom Európskym parlamentom a Radou sa text predloží na podpis predsedovi Európskeho parlamentu a predsedovi Rady, ako aj generálnym tajomníkom týchto inštitúcií.
47.
Predsedovia Európskeho parlamentu a Rady dostanú text na podpis vo svojich príslušných jazykoch a pokiaľ je to možné, podpíšu ho spolu na spoločnej slávnosti, ktorá sa uskutočňuje každý mesiac s cieľom podpísať dôležité akty za prítomnosti masovokomunikačných prostriedkov.
48.
Spoločne podpísaný text je odovzdaný na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uverejnenie sa uskutočňuje zvyčajne do dvoch mesiacov od prijatia právneho aktu Európskym parlamentom a Radou.
49.
Ak jedna z inštitúcií zistí administratívnu alebo zrejmú chybu v texte (alebo v jednej z jeho jazykových verzií), neodkladne to oznámi ostatným inštitúciám.
Ak chyba súvisí s aktom, ktorý ešte nebol prijatý ani Európskym parlamentom ani Radou, právno-lingvistické služby Európskeho parlamentu a Rady v úzkej spolupráci pripravia nevyhnutné korigendum.
Ak sa chyba týka aktu, ktorý už jedna alebo obe tieto inštitúcie prijali, bez ohľadu na to, či už bol uverejnený, Európsky parlament a Rada spoločnou dohodou prijmú korigendum navrhnuté podľa svojich príslušných postupov.
PRÍLOHA
XXI
Kódex správania pri rokovaniach v rámci riadneho legislatívneho postupu
Schválený 18. septembra 2008 konferenciou predsedov.
1.
Úvod
Tento kódex správania ustanovuje všeobecné zásady Parlamentu týkajúce sa správania pri rokovaniach počas všetkých fáz riadneho legislatívneho postupu s cieľom zvýšiť ich transparentnosť a zodpovednosť, a to najmä v počiatočnej fáze postupu
Osobitnú pozornosť treba venovať rokovaniam prebiehajúcim počas fáz postupu s veľmi obmedzenou viditeľnosťou v rámci Parlamentu.
Tak je to v prípade rokovaní prebiehajúcich pred hlasovaním výboru v prvom čítaní zameraných na dosiahnutie dohody v prvom čítaní; po prvom čítaní v Parlamente zameraných na dosiahnutie skorej dohody v druhom čítaní.
Dopĺňa Spoločné vyhlásenie o praktických opatreniach pre riadny legislatívny postup schválené Parlamentom, Radou a Komisiou
Pozri prílohu XX.
, ktoré sa viac zameriava na vzťahy medzi týmito inštitúciami.
Gestorský parlamentný výbor vystupuje ako hlavný zodpovedný orgán Parlamentu počas rokovaní v prvom aj druhom čítaní.
2.
Rozhodnutie o začatí rokovaní
Vo všeobecnosti Parlament využíva všetky možnosti dostupné vo všetkých fázach riadneho legislatívneho postupu.
Rozhodnutie o cieli dosiahnuť dohodu v ranej fáze legislatívneho procesu je rozhodnutím od prípadu k prípadu, pričom sa berú do úvahy charakteristické vlastnosti každého jedného dokumentu.
Toto rozhodnutie musí byť politicky odôvodnené napríklad z hľadiska politických priorít, nespornosti a „technickej“ povahy návrhu, naliehavosti situácie a/alebo prístupu predsedníctva EÚ k danému dokumentu.
Možnosť začať rokovania s Radou predkladá spravodajca za prítomnosti všetkých členov výboru a rozhodnutie vykonať takéto opatrenie sa prijme buď širokým konsenzom, alebo v prípade potreby hlasovaním.
3.
Zloženie rokovacej skupiny
Rozhodnutie výboru začať rokovania s Radou a Komisiou s cieľom dosiahnuť dohodu zahŕňa aj rozhodnutie o zložení rokovacej skupiny EP.
Všeobecnou zásadou je zabezpečiť politickú rovnováhu a zastúpenie všetkých politických skupín v týchto rokovaniach aspoň na úrovni zamestnancov.
Príslušné oddelenie generálneho sekretariátu EP je zodpovedné za praktickú stránku organizácie týchto rokovaní.
4.
Mandát rokovacej skupiny
Vo všeobecnosti tvoria základ mandátu rokovacej skupiny EP pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté výborom alebo v pléne.
Výbor môže určiť tiež priority a lehotu na rokovania.
Vo výnimočnom prípade, keď rokovania o dohode v prvom čítaní prebiehajú pred hlasovaním vo výbore, výbor zabezpečuje usmernenie rokovacej skupiny EP.
5.
Organizácia trialógov
V zásade a v záujme zvýšenia transparentnosti sú trialógy uskutočňované v rámci Európskeho parlamentu a Rady oznamované vopred.
Rokovania v rámci trialógov vychádzajú z jedného spoločného dokumentu, ktorý vyjadruje stanovisko príslušných inštitúcií ku každému jednému pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu a obsahuje všetky kompromisné znenia textu rozdané na tripartitných stretnutiach (napr. zaužívaný štvorstĺpcový dokument).
Pokiaľ je to možné, kompromisné znenia textu predložené na diskusiu na nasledujúcej schôdzi sa vopred rozošlú všetkým jej účastníkom.
V prípade potreby sa pre rokovacie skupiny EP zabezpečí tlmočenie.
V súlade s rozhodnutím predsedníctva z 10. decembra 2007.
6.
Podanie správy a rozhodnutie o dosiahnutej dohode
Po každom trialógu podá rokovacia skupina správu o výsledku rokovaní výboru a dá mu k dispozícií všetky rozdané texty.
Ak toto z časového hľadiska nie je možné, rokovacia skupina sa za účelom podania aktuálnych informácií stretne s tieňovými spravodajcami, v prípade potreby spoločne s koordinátormi.
Výbor preskúma všetky dosiahnuté dohody alebo, v prípade potreby ďalších rokovaní, obnoví mandát rokovacej skupine.
Ak toto z časového hľadiska nie je možné, najmä vo fáze druhého čítania, rozhodnutie o dohode prijmú spravodajca a tieňový spravodajca, v prípade potreby spoločne s predsedom výboru a koordinátormi.
Po rokovaniach je potrebné vymedziť dostatok času pre politické skupiny na prípravu ich konečného stanoviska pred hlasovaním v pléne.
7.
Asistentský tím
Rokovacia skupina má k dispozícií všetky nevyhnutné prostriedky na to, aby mohla riadne vykonávať svoju prácu.
Tieto prostriedky zahŕňajú podpornú administratívnu skupinu zloženú zo sekretariátu výboru, politického poradcu spravodajcu, sekretariátu pre riadny legislatívny postup a právnej služby.
V závislosti od konkrétneho dokumentu a fázy rokovaní sa tento tím môže rozšíriť.
8.
Ukončenie
Dohoda medzi Parlamentom a Radou sa potvrdí písomne oficiálnym listom.
Bez výslovného súhlasu na príslušnej úrovni Európskeho parlamentu a Rady sa nesmú robiť žiadne zmeny v žiadnom z odsúhlasených textov.
9.
Zmierovací postup
Zásady stanovené týmto kódexom správania sa tiež uplatňujú pri zmierovacom postupe, v ktorom ako hlavný zodpovedný orgán Parlamentu vystupuje delegácia EP.
REGISTER
Arabské číslice označujú články.
Prílohy sú označené rímskymi číslicami; arabské alebo rímske číslice a písmená, ktoré po nich nasledujú, označujú časti, články alebo odseky týchto príloh.
A
Absolutórium
VII.II
Komisia
76
ostatné orgány a inštitúcie
77
Parlament
80
predseda Parlamentu
77
rozhodnutia
VI
vyhlásenie Dvora audítorov
112
AKT
VII.II
Akty
prijaté
73
Archív
179
,
203
Asistenti
9
,
193
B
Bezpečnosť informácií
VIII.E
Bulletin
29
Bývalí poslanci
9
C
Citlivé informácie
5
,
VIII.B
,
VIII.C
,
VIII.E
,
XV
COSAC
131
Č
Čítania
37
,
38
,
39
-
40
,
42
-
50
,
52
-
59
,
61
-
69
,
71
-
73
Členovia
Dvor audítorov
108
Európska centrálna banka
109
Komisia
106
,
XIV
D
Dary alebo podobné výhody
I
Delegácie
ad hoc
25
delegovaná právomoc
37 a
medziparlamentné
198
,
VII.II
predseda
28
pri spoločných parlamentných výboroch
200
stále
25
,
198
Delegované akty
87 a
Demokracia
36
,
74 e
,
81
,
122
,
209
-
210
,
IV
Dialóg s Radou
58
,
63
Dobrovoľné dohody
85
Dohody v druhom čítaní
70
,
72
,
XX
,
XXI
Dohody v prvom čítaní
70
-
71
,
XX
,
XXI
Dokumenty
doručenie
144
,
148
dôverné
9
,
23
,
29
,
VIII
legislatívne
43
neukončené
214
prístup
103
-
104
,
148
,
VIII.A
,
VIII.B
,
VIII.C
,
VIII.E
,
XV
Doručenie
144
,
148
,
179
,
IV
Doslovný zápis
181
Dôverné informácie
29
Dôvernosť
103
Druhé čítanie
43
,
61
-
66
,
72
dohody
70
,
XX
hlasovanie
64
-
66
,
72
,
158
odporúčania do druhého čítania
63
-
64
predĺženie lehôt
62
rozpočet
spoločné schôdze výborov
51
vo výbore
61
-
63
v pléne
64
-
66
,
72
záver
64
Dvor audítorov
VI.1
,
VII.V
vyhlásenia
112
vymenovanie členov
108
E
Elektronický register petícií
202
Europol
VII.VII
Euroskupina
II
Európska centrálna banka
kandidáti
109
otázky na písomné zodpovedanie
118
vyhlásenia
113
Európska rada
110
Európske agentúry
126
F
Finančné prostriedky
38
,
209
,
VII.IV
,
VII.V
Finančné záujmy
poslancov
9
,
19
,
I
spoločenstiev
10
,
XII
Finančný dopad
36
,
96
Finančný protokol
90
Finančný trialóg
75 c
Finančný výhľad (zlučiteľnosť)
38
,
45
,
47
Funkcionári
12
-
18
,
20
-
21
,
152
-
153
Funkčné obdobie
funkcionári
17
G
Generálny tajomník
4
,
9
,
23
,
73
,
79
,
145
,
147
,
152
,
179
,
207
,
209
,
I
,
X
H
Heslo
213
Hlasovanie
158
-
161
,
163
-
165
,
167
-
171
,
176
druhé čítanie
64
-
66
,
72
elektronické
168
hlasovacie právo
164
jediné hlasovanie
81
,
90
,
157
odloženie
56
platnosť
155
po častiach
20
,
160
,
163
podľa mien
20
,
160
,
167
-
169
,
195
poradie
20
,
158
,
161
postavením a sadnutím
165
postup
158
,
195
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
156
,
161
-
162
prvé čítanie
55
rovnosť hlasov
14
-
15
,
22
,
159
spoločné
20
,
83
,
160
-
161
spory
171
tajné
169
tretie čítanie
69
,
XX
vysvetlenie
20
,
170
zásady
160
zdvihnutím ruky
165
Hodina otázok
vo výbore
195
,
197
v pléne
116
,
II
Hospodárska politika
114
Hospodársky a sociálny výbor
124
Hymna
213
CH
Charta základných práv Európskej únie
36
,
103
I
Imunita
5
-
7
,
VII.VI
zbavenie imunity
6
Informačná bezpečnosť
VIII.E
Iniciatíva
členských štátov
44
iniciatívna správa
41
internetová stránka
29
,
32
,
104
,
182
,
I
,
X
legislatívna
41
občanov
203 a
,
XIV
podľa článku 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
42
J
Jazyky
146
,
185
,
201
,
XI
Jednominútové vystúpenia
150
K
Kandidáti
Európska centrálna banka
109
funkcionári Parlamentu
14
-
16
,
186
kvestori
16
ombudsman
204
podpredsedovia
15
predseda Komisie
105
predseda Parlamentu
14
výbory
186
Kodifikácia práva Únie
86
Komisia
57
absolutórium
76
členovia
106
,
XIV
informovanie Parlamentu
VIII.E
,
XIV
mandát na rokovanie
90
návrh na vyslovenie nedôvery
107
odstúpenie člena
XIV
otázky
115
-
117
,
II
pracovný program
35
predseda
105
prijatie pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k návrhu legislatívneho aktu
57
program vymenovanej Komisie
105
rámcová dohoda
VIII.E
,
XIV
rečnícky čas
149
späťvzatie návrhu
39
,
56
,
58
,
65
stanovisko k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom
54
,
57
-
58
,
66
,
XIV
voľba
106
vyhlásenia
110
-
111
vykonávacie právomoci
88
,
XIII
,
XIV.2
výročná správa o uplatňovaní práva Únie
119
zamietnutie návrhu
56
,
87
zmena návrhu
53
žiadosť o stanovisko
43
Kompromisné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
57
,
63
,
66
,
160
-
161
Konanie
kódex správania poslancov
9
,
19
,
I
,
X
pred Súdnym dvorom Európskej únie
128
,
204
,
206
,
VI.6
Konferencia predsedov
informačná povinnosť
29
otázky
29
pôsobnosť
19
,
25
,
48
,
50
-
51
,
68
,
97
,
111
,
115
-
116
,
120
-
122
,
134
,
137
,
149
,
153
,
159
,
185
-
186
,
188
,
190
,
198
-
199
,
209
-
210
,
214
zloženie
24
Konferencia predsedov delegácií
28
Konferencia predsedov výborov
27
Konferencie parlamentov
132
Konflikt záujmov
19
,
I
Kontrolné právomoci
86
,
88
,
128
Konzultácia
43
-
44
,
83
článok 140 Zmluvy o fungovaní EÚ
Hospodársky a sociálny výbor
124
iniciatíva členských štátov
44
opätovná
59
správa
45
SZBP
96
Výbor regiónov
125
Koordinátori výborov
192
,
I
,
XVII
Korigendá
180
,
216
Korupcia
10
,
XII
Kódex správania
9
,
19
,
I
,
X
,
XIV
,
XXI
Kvestori
informačná povinnosť
29
otázky im kladené
29
pôsobnosť
9
,
22
-
23
,
26
,
I
Pracovný program
35
preukazy oprávňujúce na vstup
9
register podpory medziskupín
32
voľba
13
,
16
-
18
L
Legislatívna iniciatíva
41
Legislatívne postupy
35
-
37
,
38
,
39
-
40
,
42
-
50
,
52
-
59
,
61
-
69
,
71
-
73
,
81
,
83
-
87
,
88
,
128
,
216
,
XX
Legislatívne uznesenie
44
-
45
,
55
-
57
,
158
Lehoty
hlasovanie po častiach
163
hlasovanie podľa mien
167
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
156
,
161
predĺženie
62
,
67
,
69
rozprava a hlasovanie
144
správa
52
Lobisti
9
,
X
Ľ
Ľudské práva
74 e
,
98
,
122
,
209
-
210
,
IV
M
Mandát
2
,
VII.VI
na rokovanie
90
poslanca
2
trvanie poslaneckého mandátu
4
Medziinštitucionálne dohody
127
,
215
,
VIII.B
,
VIII.C
,
XIV.4
Medziinštitucionálne rokovania v legislatívnych postupoch
70
Medzinárodné zmluvy
90
-
91
Medziparlamentné delegácie
198
Medziskupiny
32
,
I
Menová politika
113
Menšinové stanoviská
52
,
185
Miesto konania schôdzí a rokovaní
135
Mimoriadna rozprava
141
Mimoriadne rokovanie Parlamentu
134
Modrá karta
149
N
Nahliadanie do písomných dokumentov
5
Naliehavý postup
142
Narušenie poriadku mimo rokovacej sály
XVI
Navrhovanie kandidátov
vymenovaní členovia Komisie
106
Národné parlamenty
odôvodnené stanoviská
38 a
Návrhy
na vyslovenie nedôvery Komisii
107
návrh rozpočtu Parlamentu
75
procedurálne
172
uznesení
47
-
49
,
58
,
74 e
,
78
,
85
,
98
,
110
,
115
,
120
,
122
,
157
,
202
,
214
,
IV
Neoficiálne zoskupenia poslancov
32
,
I
Neprípustnosť
172
-
174
Nevybavené záležitosti
214
Nezaradení poslanci
33
,
192
O
Odhady
79
-
79 a
Odloženie rozpravy a hlasovania
172
,
177
Odôvodnenie
45
,
47
,
49
,
156
,
212
Odporúčania
42
,
64
,
81
,
83
,
120
-
121
,
123
do druhého čítania
63
-
64
hlavné smery hospodárskych politík
114
mandát na rokovanie
90
po uskutočnení vyšetrovania
185
Rade
97
,
121
Rady podľa článku 140 Zmluvy o fungovaní EÚ
SZBP
96
-
97
zmluvy o pristúpení
74 c
,
81
,
200
Odvolacie postupy
154
OLAF
10
Ombudsman
204
-
206
činnosť
205
,
XI
odvolanie z funkcie
206
vymenovanie
204
Opätovné predloženie veci Parlamentu
59
Organizačná štruktúra (sekretariát)
23
,
207
Orgány Parlamentu
22
-
29
Osobitní zástupcovia
93
Osobné vyhlásenia
151
Osvedčenie o zvolení za poslanca (preskúmanie)
3
,
12
,
189
,
VII.VI
Otázky
29
Európskej centrálnej banke
118
,
III
hodina otázok
116
na písomné zodpovedanie
117
-
118
,
III
na ústne zodpovedanie s rozpravou
115
nezodpovedané
214
Predsedníctvu, Konferencii predsedov a kvestorom
prioritné
117
Rade a Komisii
20
,
115
-
117
,
II
stručné a výstižné
110
-
111
Otvorenosť a transparentnosť
29
,
103
-
104
,
I
Overenie
právny základ
37
P
Parlamentné zhromaždenie Rady Európy
199
Parlamenty
členských štátov
25
,
130
-
131
konferencie
132
Petície
201
-
203
,
214
,
VII.XX
Plénum
doslovný zápis
181
druhé čítanie
64
-
66
,
72
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
49
-
50
,
156
,
162
prvé čítanie
55
-
57
,
69
rozpočet
75 a
-
76
tretie čítanie
69
zápisnica
179
Podpis prijatých aktov
73
Podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ
96
,
II
Podpredsedovia
pôsobnosť
21
-
22
,
25
,
68
,
104
voľba
13
,
15
,
17
-
18
Podvod
10
,
XII
Podvýbory
188
,
190
Politické strany na európskej úrovni
208
-
210
právomoci a pôsobnosť Predsedníctva
209
právomoci a pôsobnosť predsedu
208
právomoci a príslušnosť gestorského výboru
210
program
210
technická pomoc
209
vrátenie nesprávne vyplatených čiastok
209
vykonávacie opatrenia
23
vylúčenie z financovania
209
výbor nezávislých odborníkov
210
Poradný výbor pre správanie poslancov
I
Poriadok v rokovacej sále
145
,
152
-
154
,
XVI
Porušenia
kódexu správania
I
ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu
122
,
137
,
IV
základných zásad
74 e
Posilnená spolupráca medzi členskými štátmi
74 g
Poslanci
1
-
9
,
136
asistenti
X
bývalí
6
,
9
,
I
,
X
finančné záujmy
9
,
I
funkčné obdobie
1
nezaradení poslanci
33
príspevky pre poslancov
8
,
I
štatút
8
-
9
,
48
,
I
,
VII
,
XVI
vykázanie
153
výbory
185
-
186
,
IX
výdavky
8
Postup
bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov a bez rozpravy
46
,
138
hlasovanie
138
,
158
-
159
,
195
legislatívny
35
-
37
,
38
,
39
-
40
,
42
-
50
,
52
-
59
,
61
-
69
,
71
-
73
,
81
,
83
-
87
,
88
,
128
,
216
,
XX
naliehavý
142
následný
59
,
185
návrhy
20
preskúmania dobrovoľných dohôd
85
procedurálne návrhy
172
schvaľovania rozpočtu
75 a
-
75 f
,
78
,
VII.IV
súhlasu
73
,
74 c
-
74 g
udelenia absolutória
76
-
77
,
80
vo výbore
45
-
50
,
52
,
63
,
67
-
68
,
162
,
191
,
193
-
195
,
197
,
216
,
VIII.A
zjednodušený
46
,
138
zmierovací
67
-
69
,
75 d
,
XX
Postup pre krátke prednesenie
48
,
139
Pozícia
61
oznámenie
61
-
63
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
66
schválenie
72
zamietnutie
65
Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
57
,
156
doručenie
156
jazyky
146
-
147
,
156
kompromis
57
,
63
,
66
,
160
-
161
lehoty
156
navrhovanie
156
návrh legislatívneho aktu
87
podané ústne
97
,
156
,
195
poradie v hlasovaní
161
postup bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
46
,
138
posúdenie plenárnych pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov vo výbore
162
predkladanie
156
,
195
prepadnuté
156
-
157
prevzaté
156
prijatie
57
pripomienky Rady
54
prípustnosť
20
,
87
,
157
späťvzatie
156
stanovisko Komisie
54
,
57
-
58
,
66
,
XIV
tlač
156
výbor
162
,
195
Pozorovatelia
11
Pravidlá správania
9
,
19
,
152
,
I
Právno-lingvistická finalizácia
71
,
74
,
180
,
XX
Právny základ
42
,
59
gestorský výbor
VII.VI
iniciatíva podľa článku 225 Zmluvy o ES
42
medzinárodné zmluvy
90
návrh legislatívneho aktu (zmena)
59
prvé čítanie
37
Právo Únie
kodifikácia
86
prepracovanie
87
uplatňovanie
128
,
185
,
VII.VI
,
IX
,
XIV.2
zjednodušenie
86
-
87
Predbežná správa
81
Predchádzanie podvodom a korupcii
10
,
XII
Predseda Európskej rady
110
,
149
Predseda Komisie (voľba)
105
Predseda Parlamentu
73
pôsobnosť
19
-
20
,
23
,
73
,
111
,
122
,
126
,
128
,
135
,
149
-
150
,
153
,
156
-
157
,
171
,
173
,
208
-
210
,
216
,
I
,
IV
,
VI.4
,
XVI
právomoci
208
voľba
13
-
14
,
17
-
18
Predseda Rady
63
,
72
,
107
,
VIII
,
XVII
Predsedníctvo
delegácie
198
Parlamentu
informačná povinnosť
29
otázky
29
pôsobnosť
8
-
9
,
23
,
33
,
79
-
79 a
,
104
,
135
,
146
-
147
,
154
,
168
,
200
,
207
,
209
,
I
,
VII
,
XVIII
zloženie
17
,
22
výbory
185
,
191
,
VIII.A
Prepracovanie právnych predpisov Únie
87
Preskúmanie
osvedčení o zvolení za poslanca
3
,
12
,
189
Preukazy oprávňujúce na vstup
5
,
9
,
X
,
X.I.1
Pridelenie
miest v rokovacej sále
34
rečníckeho času
122
,
149
,
IV
Pridelenie veci gestorskému výboru
korigendá
216
Pridružené výbory
50
,
88
Priebeh
rokovaní
145
-
152
,
154
,
XXI
Prijaté texty
71
,
180
Princípy právneho štátu
36
,
74 e
,
81
,
122
,
209
-
210
,
IV
Pripomienka k dodržiavaniu rokovacieho poriadku
173
Pristúpenie
rokovania
74 c
,
200
,
XIV.4
zmluvy
74 c
,
81
,
200
Prílohy
212
,
215
Prípustnosť
otázky
116
otázky na písomnú odpoveď
117
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
20
,
66
,
157
,
161
Príspevky
153
Prístup
do Parlamentu
9
,
XVI
do rokovacej sály
145
k dokumentom
39
,
103
-
104
,
148
,
VIII.E
,
XV
na galériu
145
Prístup verejnosti k dokumentom
29
,
XV
Procedurálne námietky
20
Procedurálne návrhy a námietky
172
-
178
Program
konečný návrh programu
122
,
138
,
140
,
XIV
návrh
25
,
137
-
138
pozmeňujúci a doplňujúci návrh
175
,
177
schválenie
140
-
141
výboru
4
,
63
,
117
-
118
,
193
,
VIII.A
zaradenie do programu
7
,
52
,
57
-
58
,
64
,
69
,
97
,
115
,
122
,
137
-
138
,
141
-
142
,
175
,
188
,
II
,
IV
,
VI.4
zmeny a doplnenia
140
Program práce
35
,
137
-
138
,
140
,
142
-
144
Proporcionalita
38 a
Prvé čítanie
36
-
37
,
38
,
39
,
43
,
53
-
55
,
71
dohody
70
,
XX
hlasovanie
55
vo výbore
37
,
38
,
39
,
45
-
50
,
52
-
54
v pléne
55
-
57
záver
55
R
Rada
dialóg s gestorským výborom
58
,
63
konzultácia
43
,
45
odporúčania jej adresované
97
,
121
otázky
115
-
117
,
II
pozícia
61
rečnícky čas
149
vyhlásenia
110
zasadanie
40
Rada Európy
199
Rečníci
pridelenie rečníckeho času
122
,
149
,
IV
rečnícky čas
110
,
115
,
122
,
140
-
142
,
150
-
151
,
153
,
172
-
173
,
XVII
udelenie slova
vystúpenia
zoznam rečníkov
176
Register
dokumentov Parlamentu
104
,
XV
lobistických skupín
X
petícií
201
-
202
transparentnosti
9
,
X
záujmov poslancov
I
Ročný legislatívny a pracovný program
35
,
42
-
43
Rokovacia sála (prístup)
145
Rokovací poriadok
medziinštitucionálne dohody
127
použitie
211
pripomienka k jeho dodržiavaniu
173
zmeny
212
,
VII.VIII
Rokovania
prerušenie alebo skončenie
152
priebeh
23
verejný záznam
182
Rokovanie
133
doslovný zápis
181
miesto konania
135
prerušenie alebo ukončenie
140
,
154
,
172
,
178
priebeh
145
-
146
,
148
-
152
,
154
,
181
,
194
,
VIII.A
verejný záznam
179
,
181
zápisnica
179
Rovnosť hlasov
159
Rozpočet
75
,
76
,
78
,
VI
,
VII.IV
,
VII.V
absolutórium
76
-
77
,
112
,
VI
,
VII.V
kontrola plnenia
78
,
112
preskúmanie v Parlamente
75
-
75 f
Rozprava
mimoriadna
141
odloženie
172
,
177
postup bez rozpravy
46
,
138
prípady porušovania ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu
122
,
137
,
IV
spoločná
143
ukončenie
172
,
176
ukončiť vyhlásenie
110
Rušenia poriadku
152
,
154
,
XVI
opatrenia s okamžitou platnosťou
152
sankcie
153
-
154
Rušenie chodu Parlamentu
152
-
153
,
XVI
S
Sankcie
153
-
154
,
I
Sekretariát
23
,
207
nezaradení poslanci
33
politické skupiny
31
Schôdza
133
-
134
Skupiny
30
-
31
,
33
-
34
činnosť
31
postavenie
31
utváranie
30
zmena členov
186
-
187
Sociálny dialóg
84
Spoločná rozprava
143
Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika (SZBP)
96
-
97
,
VII.I
,
VIII.B
Spoločné parlamentné výbory
200
Spoločné schôdze výborov
51
Spoločný návrh uznesenia
110
,
115
,
122
Spoločný text návrhu
69
Spolupráca
posilnená spolupráca
74 g
Spravodajca
4
,
19
,
23
,
43
,
45
-
47
,
49
,
52
,
57
-
58
,
61
,
63
,
65
,
68
,
86
,
142
,
158
,
160
-
161
,
172
,
185
,
195
,
XVII
Správa
iniciatívna
25
,
41
-
42
,
48
,
50
,
74 e
,
119
-
120
Komisie
119
legislatívna
45
,
55
menšinové stanoviská
52
,
185
na základe návrhu uznesenia
120
návrh
52
nelegislatívna
47
o konzultácii
45
ostatných orgánov a inštitúcií
119
podaná ústne
52
,
56
-
57
,
142
predbežná
81
vyšetrovacieho výboru
185
,
IX
výročná správa o uplatňovaní práva Únie
119
z iniciatívy členských štátov
44
Správanie
kódex správania
9
,
I
,
X
,
XVI
pravidlá správania
9
,
152
,
XVI
Stanovisko
k odporúčaniu Rady
83
Komisie
44
,
54
,
57
-
58
,
61
,
66
,
XIV
menšiny
52
,
185
Parlamentu
55
,
90
,
96
,
105
,
108
-
109
,
119
,
142
,
195
postup po prijatí pozície Parlamentu
58
Rady
58
výborov
37
,
38
,
49
-
50
,
121
,
188
,
202
-
203
,
VI.1
žiadosť o stanovisko
43
-
44
Subsidiarita
38 a
Súdne konania
128
Súdny dvor Európskej únie
konanie pred ním
128
,
204
,
206
,
VI.6
vymenovanie
Symboly Únie
213
Systém predbežných dvanástin
75 f
Š
Štúdie a služobné cesty
188
T
Tieňoví spravodajcovia
192
Tlmočenie
146
Transparentnosť
činnosti Parlamentu
103
-
104
,
XVII
legislatívneho postupu
39
register
9
,
X
Tretie čítanie
spoločné schôdze výborov
51
spoločný text návrhu
69
v pléne
69
zmierovací postup
67
-
68
,
79 a
,
XX
Tretie krajiny
42
AKT
VII.II
pridružené k Únii
200
rokovania o pristúpení
74 c
,
200
,
XIV.4
vzťahy s nimi
25
,
200
zmluvy o pristúpení
74 c
,
81
U
Ukončenie (predčasné) výkonu funkcie
19
,
153
Ustanovujúca schôdza
3
,
12
,
134
Utajenie
5
,
185
,
205
,
VIII.B
,
VIII.C
,
VIII.E
,
IX
,
XV
Uvoľnené miesta
4
,
18
Uznášaniaschopnosť
155
,
195
V
Väčšiny (kvalifikované) a minimálny požadovaný počet poslancov
námietky
hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, ktoré neboli rozdané vo všetkých úradných jazykoch
156
odporúčania výboru v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
97
program
138
body zaradené do hlasovania bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov alebo bez rozpravy
138
výklad rokovacieho poriadku
211
zmeny poradia v hlasovaní
161
odporúčania Rade
121
podávanie návrhov
na vyslovenie nedôvery
107
návrh na úplné zamietnutie rozpočtu
návrh rozhodnutia o stanovení novej maximálnej sadzby
uznesení
otázky na ústne zodpovedanie s rozpravou
115
rozpravy o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu
122
vyhlásenia Komisie, Rady a Európskej rady
110
zamietnutie absolutória
VI.4
politické strany na európskej úrovni
210
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
konečný návrh programu
140
námietka proti hlasovaniu o pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu, ktorý nebol rozdaný vo všetkých úradných jazykoch
146
-
147
,
156
predbežné zmeny a doplnenia v druhom čítaní v druhom čítaní v postupe schvaľovania rozpočtu
predbežné zmeny a doplnenia v prvom čítaní v postupe schvaľovania rozpočtu
predkladanie
156
rokovací poriadok
212
prílohy
215
rozhodnutia Parlamentu
či hlasovať o kompromisných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch
161
legislatívna iniciatíva
42
,
44
medzinárodné zmluvy
90
návrh na vyslovenie nedôvery (prijatie)
107
podpora žaloby podanej na Súdnom dvore Európskej únie
128
postup súhlasu
81
pozícia Rady
pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
66
zamietnutie
65
pristúpenie
74 c
spoločný text návrhu
69
ukončenie (predčasné) výkonu funkcie
19
voľba funkcionárov
kandidáti
13
kvestori
13
podpredseda
13
predseda
13
vymenovanie
204
Dvor audítorov (žiadosť o odloženie hlasovania)
108
,
204
Európska centrálna banka (žiadosť o odloženie hlasovania)
109
Komisia (členovia)
106
Komisia (predseda)
105
ombudsman (odvolanie z funkcie)
206
ombudsman (vymenovanie)
204
zistenie porušenia
74 e
zmeny a doplnenia
konečný návrh programu
140
zriaďovanie výborov a utváranie skupín
politické skupiny
30
vyšetrovacie výbory
185
-
186
žiadosti
hlasovanie podľa mien
167
naliehavý postup
142
odloženie hlasovania
177
odloženie rozpravy
177
opätovná konzultácia
59
prerušenie alebo ukončenie rokovania
178
program
bod, ku ktorému bude možné predložiť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
138
mimoriadna rozprava
141
rozprava o bode bez pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov
138
rozpravy o prípadoch porušenia ľudských práv, demokracie a princípov právneho štátu
122
ukončenie rozpravy
176
uznášaniaschopnosť
155
vrátenie veci výboru
175
zriadenie vyšetrovacieho výboru
185
zvolanie Parlamentu
134
Verejnosť
5
prístup verejnosti k dokumentom
103
-
104
Viacročný finančný rámec
75
Vlajka
213
Volebné obdobie
133
Parlamentu
133
Voľba
funkcionári Parlamentu
14
-
16
Komisia
106
,
XVII
kvestori
13
,
16
-
18
Parlament
1
,
214
podpredsedovia
13
,
15
,
18
predseda
13
-
14
,
17
-
18
predseda Komisie
105
Vrátenie veci výboru
absolutórium
VI.5
druhé čítanie
63
korigendá
216
návrh legislatívneho aktu
56
,
216
druhé čítanie
63
odloženie hlasovania (Komisia nezaujala stanovisko k navrhovaným zmenám a doplneniam)
57
zamietnutie
pozícia Rady
43
procedurálne návrhy
172
prvé čítanie
43
rozpočet
Vyhlásenia
110
,
113
,
123
Dvor audítorov
108
,
112
Európska centrálna banka
109
,
113
Európska rada
110
kandidát na predsedu Komisie
105
Komisia
53
,
110
osobné vyhlásenia
151
písomné vyhlásenia
v doslovnom zápise
149
zapísané do registra
123
Rada
110
vyhlásenie o finančných záujmoch poslancov
19
,
32
,
I
Vykázanie
z delegácie
153
zo schôdze výboru
VIII.A
z rokovacej sály
153
Vykonávacie ustanovenia
88
,
XIII
Vylúčenie
z výboru
193
Vymenovanie
členovia Dvora audítorov
108
Európska centrálna banka
kvestori
16
ombudsman
osobitní zástupcovia
93
podpredsedovia
15
postup pri hlasovaní
169
predseda Komisie
105
predsedu Parlamentu
14
vedúci delegácie Komisie v tretích krajinách
95
výbory
186
Vypočutia
23
,
185
,
192
-
193
,
202
,
XVII
Vyslovenie nedôvery
107
Vysoký predstaviteľ - pozri podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ
Vystúpenie z Únie
74 d
Vysvetlenia hlasovania
20
,
170
Vyšetrovanie
185
,
IX
Výbory
45
-
50
,
52
,
183
-
191
,
193
-
197
,
VII
členovia
186
,
191
dialóg s Radou
63
dočasné (pozri osobitné výbory)
184
,
188
,
190
druhé čítanie
61
-
63
gestorské
42
-
43
,
63
hlasovanie
195
-
196
hodina otázok
197
kompetenčný spor
188
korigendá
216
miesto konania schôdze
135
mimoriadna schôdza
97
osobitné
184
,
188
,
190
plenárne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy
162
podvýbory
188
,
190
postup
63
,
193
-
197
požiadané o stanovisko
49
,
188
,
195
pôsobnosť
25
,
183
-
184
,
188
,
VII
predseda
27
,
52
,
88
,
185
,
191
Predsedníctvo
52
,
191
preskúmanie osvedčení o zvolení za poslanca
VII.VI
pridružené
50
,
88
,
XVII
prvé čítanie
37
,
38
,
39
,
53
-
54
schôdze
23
,
46
,
63
,
96
,
103
,
106
,
108
-
109
,
113
,
135
,
162
,
187
,
190
-
191
,
193
-
194
,
VIII.A
spoločné parlamentné
200
,
XVII
spoločné schôdze
188
správa
45
,
47
-
48
,
50
,
52
,
56
-
57
stanoviská
49
-
50
,
VII
stále
183
tretie čítanie
67
-
68
,
XX
vrátenie veci výboru
175
vyšetrovacie
25
,
185
-
186
,
188
,
IX
Výbor regiónov
125
zápisnica
103
,
194
zástupcovia
187
zloženie
25
,
186
zmierovací postup (čl. 294 Zmluvy o fungovaní EÚ)
67
-
69
,
75 d
,
XX
zriadenie
183
-
185
,
IX
Výdavky
8
,
33
,
80
,
96
,
VI
,
VII.IV
Výsady a imunity
5
-
7
,
207
,
VII.VI
Vzťahy s ostatnými orgánmi a inštitúciami
25
,
34
,
105
-
107
,
108
-
125
,
127
Z
Zahraničná politika
96
-
97
,
VII.I
Zamietnutie
návrhu legislatívneho aktu
56
,
87
pozície
65
Zasadací poriadok
34
Zasadanie
133
Zastúpenie Parlamentu na zasadaniach Rady
40
Zastúpenie Únie navonok
osobitní zástupcovia
93
podpredseda Komisie/vysoký predstaviteľ
96
Základné práva
36
,
VII.XVII
Základné zásady
9
,
74 e
,
VII.XVIII
Zápisnica
Konferencia predsedov
29
Predsedníctvo
29
výbory
194
,
VIII.A
z rokovania
179
Zástupcovia
187
Zástupcovia záujmov
9
,
X
Zbavenie imunity
6
-
7
Zjednodušenie právnych predpisov Únie
86
-
87
Zjednodušený postup
46
,
138
Zloženie Parlamentu
74 f
Zmena
návrh legislatívneho aktu
36
,
53
rokovací poriadok
211
-
212
Zmeny a doplnenia
stanovisko Komisie
57
-
58
,
61
,
66
,
XIV
Zmierovací postup
67
-
69
rozpočtový
75 d
tretie čítanie
67
,
69
zloženie Zmierovacieho výboru a postup v Zmierovacom výbore
68
Zmluvy
74 c
,
81
,
VII.VIII
riadna revízia
74 a
zjednodušená revízia
74 b
Zoznamy
lobistických skupín
9
rečníkov
176
Zvolanie
Parlamentu
134
výboru
193
INFORMÁCIA
Rokovací poriadok, v súlade s rozhodnutiami Parlamentu o používaní rodovo neutrálneho jazyka vo svojich dokumentoch, zohľadňuje usmernenia v tejto veci, schválené skupinou na vysokej úrovni pre rodovú rovnosť a diverzitu 13. februára 2008 a potvrdené predsedníctvom 19. mája 2008.
Rokovací poriadok Európskeho parlamentu sa pravidelne vydáva vo forme brožúry a uverejňuje v
Úradnom vestníku Európskej únie
.
Tieto vydania je možné získať prostredníctvom Úradu pre oficiálne publikácie Európskych spoločenstiev.
Európsky parlament však niekedy môže svoj rokovací poriadok zmeniť.
Platná verzia je dostupná na internetovej stránke Európskeho parlamentu (http://www.europarl.europa.eu).
Text uvedený kurzívou je výkladom rokovacieho poriadku (v súlade s článkom 211).
