A7-0159/2011
18.4.2011
SPRÁVA
o zaručení nezávislých posúdení vplyvu
(2010/2016(INI))
Výbor pre právne veci
Spravodajkyňa:
Angelika Niebler
PE 454.384v03-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................13
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci ..................................15
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín 18
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................22
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ...........26
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................29
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o zaručení nezávislých posúdení vplyvu
( 2010/2016(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, ktorá vstúpila do platnosti 1. decembra 2009, a na Chartu základných práv Európskej únie,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. októbra 2010 s názvom Inteligentná regulácia v Európskej únii ( KOM(2010)0543 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 9. septembra 2010 o lepšej tvorbe právnych predpisov – 15. výročná správa Európskej komisie podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality
P7_TA(2010)0311 . ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2008 o kvalitnejšej legislatíve v roku 2006 podľa článku 9 Protokolu o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality
Ú. v.
EÚ C 15 E, 21.1.2010, s.
16. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2007 o lepšej tvorbe práva v roku 2005: uplatňovanie zásad subsidiarity a proporcionality – 13. výročná správa
Ú. v.
EÚ C 187 E, 24.7.2008, s.
67.
– so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2007 o minimalizácii administratívnych nákladov uložených právnymi predpismi
Ú. v.
EÚ C 175 E, 10.7.2008, s.
124. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. mája 2006 o lepšom zákonodarstve 2004: uplatňovanie zásady subsidiarity – 12. výročná správa
Ú. v.
EÚ C 297 E, 7.12.2006, s.
128. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 20. apríla 2004 o posudzovaní vplyvu právnych predpisov Spoločenstva a konzultačných postupoch
Ú. v.
EÚ C 104 E, 30.4.2004, s.
146. ,
– so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 16. decembra 2003 o lepšej tvorbe práva medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou,
– so zreteľom na spoločný medziinštitucionálny prístup k posudzovaniu vplyvu, ktorý bol dohodnutý medzi Parlamentom, Radou a Komisiou v novembri 2005,
– so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 3/2010,
– so zreteľom na výsledky štúdie o posudzovaní vplyvu v členských štátoch EÚ, o vypracovanie ktorej požiadal Európsky parlament,
– so zreteľom na usmernenia Komisie o posudzovaní vplyvu z 15. januára 2009 a ich prílohy ( SEK(2009)0092 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. júna 2002 o hodnotení vplyvu ( KOM(2002)0276 ),
– so zreteľom na rámcovú dohodu medzi Parlamentom a Komisiou z 20. októbra 2010,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. októbra 2010 s názvom Integrovaná priemyselná politika vo veku globalizácie: konkurencieschopnosť a udržateľnosť v popredí záujmu ( KOM(2010)0614 ),
– so zreteľom na správu výboru pre posudzovanie vplyvu za rok 2010 z 24. januára 2011 ( SEK(2011)0126 ),
– so zreteľom na list predsedníčky Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť spravodajkyni zo 16. novembra 2010 o skúsenostiach získaných pri posudzovaní vplyvu predĺženia materskej dovolenky na 20 týždňov,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre právne veci a stanoviská Výboru pre hospodárske a menové veci, Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ( A7-0159/2011 ),
A. keďže posúdenia vplyvu predstavujú systematické hodnotenie predpokladaných účinkov legislatívnej činnosti,
B. keďže prioritným cieľom politiky Európskej únie by malo byť vytvorenie transparentného, jasného, účinného a vysokokvalitného regulačného prostredia,
C. keďže posúdenia vplyvu pozitívne prispievajú ku všeobecnému zvýšeniu kvality právnych predpisov EÚ v záujme lepšej tvorby práva,
D. keďže problémy, ktoré sa vyskytujú pri transpozícii a vykonávaní platného práva Únie, čiastočne pramenia z neadekvátne vypracovaných legislatívnych textov a keďže zodpovednosť za to nesú spoločne všetky európske legislatívne orgány,
E. keďže Lisabonská zmluva obsahuje horizontálne sociálne a environmentálne doložky (články 9 a 11 Zmluvy o fungovaní EÚ), ktoré sa musia zohľadňovať pri stanovovaní a vykonávaní politík a činností Únie a ktoré si vyžadujú podrobnú analýzu sociálneho a environmentálneho vplyvu akýchkoľvek navrhovaných právnych predpisov;
F. keďže posúdenia vplyvu môžu pri prijímaní nových právnych predpisov, ako aj pri zjednodušovaní a prepracúvaní už existujúcich právnych predpisov slúžiť na lepšie vyhodnotenie ich sociálnych, hospodárskych, environmentálnych a zdravotných účinkov a ich zlučiteľnosti zo základnými právami, a tak prispieť k odbúraniu byrokracie a zaistiť konzistentnosť politík EÚ pri dosahovaní ústredných cieľov stanovených Európskou radou,
G. keďže Komisia považuje výbor pre posudzovanie vplyvu (IAB) za nezávislý orgán, hoci podlieha právomoci predsedu Komisie, je zložený z vysokých úradníkov z viacerých GR a predsedá mu zástupca generálneho tajomníka; keďže to vedie ku skresľovaniu informácií, a teda k narušeniu nevyhnutnej neutrality,
H. keďže Parlament sa už viackrát zasadil za využívanie nezávislého posúdenia vplyvu v Európskej únii,
I. keďže posúdenia vplyvu, ktoré uskutočňuje Komisia, nemajú rovnakú úroveň kvality a často slúžia skôr na odôvodnenie legislatívneho návrhu ako na objektívne zváženie faktov,
J. keďže posúdenia vplyvu by sa mohli využiť na vytvorenie nepotrebných byrokratických prekážok brániacich ďalšiemu rozvoju alebo nadobudnutiu účinnosti európskych právnych predpisov a politík,
K. keďže Parlament, Rada a Komisia sa v Medziinštitucionálnej dohode zo 16. decembra 2003, v spoločnom medziinštitucionálnom prístupe k posúdeniam vplyvu z novembra 2005 a v rámcovej dohode medzi Parlamentom a Komisiou z 20. októbra 2010 zaviazali, že vypracujú program lepšej tvorby práva, a keďže toto uznesenie obsahuje konkrétne návrhy na zlepšenie posudzovania vplyvu,
L. keďže Komisia zaujala nový prístup k priemyselnej politike, podľa ktorého sa musí v prípade každého politického návrhu, ktorý má výrazný dosah na hospodárstvo, dôsledne preskúmať jeho vplyv na konkurencieschopnosť,
Všeobecné požiadavky na posúdenie vplyvu na európskej úrovni
1. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu sú dôležitým nástrojom dosahovania inteligentnej a lepšej tvorby práva počas celého legislatívneho cyklu, ktorý by mali tvorcovia legislatívy EÚ využívať častejšie, aby mohli lepšie odhadnúť hospodárske, sociálne, environmentálne a zdravotné dôsledky voľby určitej politiky, ako aj jej vplyv na základné práva občanov, pričom treba mať na zreteli, že analýza nákladov a výnosov predstavuje len jedno z kritérií;
2. víta oznámenie o inteligentnej regulácii a zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu by mali zohrávať kľúčovú úlohu v celom politickom cykle, od návrhu po vykonávanie, presadzovanie, hodnotenie a revíziu právnych predpisov; zdôrazňuje význam dobre zváženého a úplne informovaného rozhodovania v etape tvorby legislatívnych návrhov, pretože to môže viesť k lepšej kvalite výstupu aj kratšiemu legislatívnemu procesu;
3. zdôrazňuje, že je potrebné uskutočniť dôkladné posúdenie vplyvu, ktoré je základným predpokladom vysokokvalitných právnych predpisov, ich správnej transpozície, uplatňovania a presadzovania;
4. zdôrazňuje, že posúdenie vplyvu nemôže v žiadnom prípade nahrádzať politickú diskusiu a demokratický postup rozhodovania zákonodarcu, ale že slúži len na odbornú prípravu politického rozhodnutia;
5. vyzdvihuje skutočnosť, že posúdenie vplyvu musí prebiehať v raných etapách rozvoja politiky; zdôrazňuje, že by malo byť absolútne nezávislé a malo by byť vždy založené na podloženej a objektívnej analýze možných účinkov;
6. zdôrazňuje, že v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšej tvorbe práva sa spoluzákonodarcovia zaviazali, že pred prijatím akejkoľvek zásadnej zmeny a doplnenia vypracujú posúdenie vplyvu, ak to budú považovať za vhodné a potrebné pre legislatívny proces;
7. považuje za nevyhnutné zapojiť do vypracúvania posúdení vplyvu externých odborníkov zo všetkých politických oblastí, ako aj všetky zúčastnené strany, aby sa zaručila nezávislosť a objektivita; v tejto súvislosti zdôrazňuje základný rozdiel medzi verejnou konzultáciou a nezávislým posúdením vplyvu; konštatuje, že konečný výsledok a kontrola metodiky a kvality posúdenia vplyvu by mali zostať v zodpovednosti inštitúcií Európskej únie s cieľom zabezpečiť dodržanie rovnako prísnych noriem;
8. žiada čo najvyššiu mieru transparentnosti pri vypracúvaní posúdení vplyvu vrátane včasného zverejnenia komplexných plánov navrhovaných právnych predpisov s cieľom zaistiť rovnaký prístup k legislatívnemu postupu pre všetky zúčastnené strany; domnieva sa preto zároveň, že aktuálne obdobie určené na konzultácie Komisie by sa malo predĺžiť na 12 mesiacov;
9. domnieva sa, že by nemalo byť možné, aby posúdenie vplyvu týkajúce sa projektov alebo právnych predpisov podporovaných orgánmi verejnej správy alebo podnikmi, ktoré im podliehajú, schvaľovali dotknuté orgány;
10. domnieva sa, že je nevyhnutné, aby posúdenia vplyvu podliehali ex ante kontrole členských štátov s cieľom posúdiť účinky navrhovaných právnych predpisov na vnútroštátne právo a verejné politiky; požaduje, aby sa uskutočňovalo obsiahlejšie hodnotenie ex post a aby sa ďalej zvážilo začlenenie povinných tabuliek zhody v záujme zaistenia správneho vykonávania právnych predpisov EÚ členskými štátmi a splnenia cieľov týchto právnych predpisov;
11. domnieva sa, že posúdenie je vhodným nástrojom na overenie relevantnosti návrhov Komisie, a najmä dodržovania zásad subsidiarity a proporcionality, a na lepšie vysvetlenie dôvodov pre výber daného opatrenia spoluzákonodarcom a širokej verejnosti;
12. zdôrazňuje, že kľúčové prvky dobrého posúdenia vplyvu sú stanovenie problému, konzultácia s dotknutými stranami, vymedzenie cieľov, ktoré treba dosiahnuť, ako aj vypracovanie strategických riešení;
13. považuje za dôležité, aby sa ku novému každému legislatívnemu návrhu vypracovalo posúdenie vplyvu; poznamenáva, že podľa ustanovení článkov 290 a 291 Zmluvy o fungovaní EÚ sa to môže podľa potreby týkať aj zjednodušenia a prepracovania právnych predpisov EÚ a taktiež delegovaných a vykonávacích aktov;
14. považuje posúdenie vplyvu za „živý dokument”, ktorý je súčasťou procesu tvorby práva; zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť dostatočnú pružnosť, aby bolo možné v procese tvorby práva vykonávať ďalšie posúdenia vplyvu;
15. žiada, aby sa posúdenia vplyvu nezameriavali len na analýzu nákladov a výnosov, ale aby zohľadňovali celý rad kritérií v súlade so zásadou integrovaného prístupu s cieľom poskytnúť zákonodarcovi čo najkomplexnejší obraz; v tejto súvislosti poukazuje na hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty, ktoré sú uvedené v medziinštitucionálnej dohode zo 16. decembra 2003 a spoločný prístup z roku 2005, ktoré majú byť zhrnuté v spoločnom hodnotení; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že je potrebné zaistiť jednotnosť medzi politikami a činnosťami EÚ pri zohľadnení všetkých jej cieľov a v súlade so zásadou prenesenia právomocí stanovenou v článku 7 ZFEÚ;
16. naliehavo vyzýva, aby sa v rámci každého posúdenia vplyvu uskutočnila analýza nákladov a výnosov, tzn. overenie efektívnosti nákladov všetkých programov a opatrení s dosahom na výdavky, a aby sa preskúmal možný vplyv na malé a stredné podniky (MSP); v tejto súvislosti žiada dôsledné uplatňovanie tzv. testu MSP stanoveného v iniciatíve Small Business Act z roku 2008; v tejto súvislosti pripomína, že v každom právnom predpise, ktorý predstavuje zaťaženie pre MSP, by sa mali dôsledne vyhodnotiť existujúce právne predpisy s cieľom znížiť celkové regulačné zaťaženie pre MSP;
17. žiada, aby sa v rámci posúdení vplyvu v prípade všetkých nových politických návrhov, ktoré budú mať významný vplyv na konkurencieschopnosť priemyslu, uskutočnila dôkladná analýza; okrem toho žiada, aby sa ex post uskutočnilo aj posúdenie vplyvu právnych predpisov EÚ na konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva; poznamenáva, že s takýmto postupom počíta aj Komisia vo svojom oznámení o integrovanej priemyselnej politike vo veku globalizácie;
18. zdôrazňuje, že pred predložením návrhu nových právnych predpisov je potrebné poučiť sa z hodnotenia ex post platných právnych predpisov a analýzy príslušnej judikatúry Európskeho súdneho dvora a začať riadnu diskusiu o strategických možnostiach, ktoré sú k dispozícii v jednotlivých politických oblastiach;
19. naliehavo vyzýva, aby sa posúdenia vplyvu na európskej úrovni venovali aj otázke európskej pridanej hodnoty z pohľadu toho, aké úspory prinesie európske riešenie, resp. aké dodatočné náklady vzniknú v členských štátoch, ak by sa toto európske riešenie neprijalo;
20. domnieva sa, že v rámci posúdenia vplyvu by sa mal zohľadniť aj vplyv na hospodárske partnerstvá EÚ, ako aj vplyv zvolenia určitej európskej normy namiesto medzinárodnej normy;
21. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu musia v plnej miere zvažovať alternatívne riešenia, ktoré má zákonodarca k dispozícii a ku ktorým by sa vždy mala vypracovať dôveryhodná analýza možnosti nepodniknúť žiadne kroky;
22. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu nesmú viesť k ďalšej byrokracii a zbytočným prieťahom v legislatívnom postupe; konštatuje, že na posúdenia vplyvu sa však musí poskytnúť dostatok času, aby mohli poskytnúť spoľahlivý výsledok; v tejto súvislosti vyzdvihuje skutočnosť, že posúdenia vplyvu sa nesmú zneužívať ako nástroj blokovania nevítaných právnych predpisov; preto naliehavo vyzýva, aby sa vytvorili technické a administratívne predpoklady umožňujúce pružné a včasné uskutočnenie posúdení vplyvu, napríklad prostredníctvom nástrojov ako rámcové dohody, zrýchlené verejné obstarávanie a optimálne využívanie vlastných zdrojov;
23. naliehavo vyzýva v zmysle prístupu založeného na osvedčených postupoch, aby sa využívali skúseností iných krajín, v ktorých sa posúdenia vplyvu vypracúvajú už dlhé roky, s cieľom ďalej zlepšiť posudzovanie vplyvu na úrovni EÚ;
24. žiada, aby sa posúdenia vplyvu aktualizovali v priebehu celého legislatívneho postupu s cieľom zohľadniť zmeny, ktoré nastanú počas tohto postupu;
25. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu by sa nemali uskutočňovať len pred prijatím legislatívneho textu ( ex ante ), ale mali by sa vypracúvať aj po jeho prijatí ( ex post ); upozorňuje, že takýto krok je potrebný, aby bolo možné presnejšie posúdiť, či boli stanovené ciele daného právneho predpisu skutočne dosiahnuté a do akej miery by mal byť právny akt zmenený a doplnený či zachovaný v pôvodnej podobe; zdôrazňuje však, že posudzovanie ex post by nikdy nemalo nahradiť povinnosť Komisie ako ochrankyne zmlúv účinne a načas monitorovať uplatňovanie práva Únie členskými štátmi;
26. poukazuje na to, že Komisia má pri uplatňovaní svojho práva iniciatívy v súlade so zmluvou primárnu zodpovednosť za vykonanie vysokokvalitných posúdení vplyvu jej návrhov;
Potenciál zlepšenia na úrovni Komisie
27. uznáva, že Komisia svoje posúdenia vplyvu v minulých rokoch zlepšila, ale zdôrazňuje, že sú potrebné ďalšie zlepšenia;
28. v tejto súvislosti poukazuje na existenciu výboru pre posudzovanie vplyvu (Impact Assessment Board – IAB), ktorý bol v rámci Komisie zriadený v roku 2006 a ktorý je zodpovedný za rozvíjanie posúdení vplyvu vypracúvaných Komisiou;
29. zdôrazňuje, že členovia výboru IAB sú nezávislí len formálne, pretože v súčasnosti ich menuje predseda Komisie a riadia sa jeho pokynmi, a preto vôbec nemožno hovoriť o úplnej nezávislosti; žiada preto, aby členov výboru IAB pred ich vymenovaním preverili Európsky parlament a Rada a aby už neboli povinní riadiť sa pokynmi predsedu Komisie; žiada, aby výbor IAB a odborníci pracovali v rámci verejnoprávneho poslania s najvyššou mierou transparentnosti, aby sa ich nezávislosť mohla overiť v praxi;
30. ďalej žiada zapojiť do práce výboru IAB odborníkov zo všetkých oblastí politiky, ako aj všetky dotknuté zúčastnené strany; žiada, aby títo odborníci nepochádzali z Komisie a boli nezávislí od akýchkoľvek pokynov;
31. žiada včasné a rozsiahle zapojenie Európskeho parlamentu a najmä jeho príslušných výborov do celého procesu vypracúvania posúdení vplyvu, ako aj do práce výboru IAB, napríklad prostredníctvom informovania a priebežných správ; vyzýva Komisiu, aby pri predkladaní legislatívnych návrhov poskytovala Parlamentu a Rade dvoj- až štvorstranové zhrnutia s komplexným posúdením vplyvu, v náležitých prípadoch aj uvedením dôvodov, pre ktoré sa posúdenie vplyvu neuskutočnilo, a to s cieľom overiť, či všetky príslušné otázky sa riešia tak, aby nedošlo k narušeniu nezávislosti posúdenia ovplyvňovaním samotného hodnotenia;
32. konštatuje, že Komisia by mala pri vypracúvaní svojich posúdení vplyvu konzultovať aj s členskými štátmi, keďže tie musia smernice neskôr transponovať do vnútroštátneho práva a vnútroštátne správne orgány vedia spravidla lepšie, ako sa právne predpisy prejavia v praxi;
33. zdôrazňuje, že za inteligentnú reguláciu založenú na komplexnom a objektívnom posúdení vplyvu nesú naďalej spoločnú zodpovednosť európske inštitúcie, a že Komisia musí preto takisto zohľadniť spätnú väzbu od Európskeho parlamentu, Výboru regiónov, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a členských štátov;
34. poukazuje na to, že pred konečným prijatím posúdenia vplyvu musia byť predbežné výsledky vždy podrobené externému preskúmaniu; v tejto súvislosti žiada, aby zistenia tohto posudku boli verejne prístupné;
35. berie na vedomie kritiku Európskeho dvora audítorov, podľa ktorého Komisia niekedy predkladá legislatívne iniciatívy, hoci postup posúdenia vplyvu ešte nebol uzavretý; ďalej berie na vedomie kritiku, že nie všetkým politickým alternatívam sa venuje rovnaká pozornosť; zdôrazňuje, že v procese posúdenia vplyvu sa musia v plnej miere zohľadniť všetky politické alternatívy;
36. žiada v záujme väčšej transparentnosti zverejňovanie mien všetkých odborníkov a ostatných zúčastnených, ktorí sa podieľali na postupe vypracúvania posúdenia vplyvu, ako aj zverejňovanie ich vyhlásení o záujmoch;
37. v súvislosti s verejnými konzultáciami žiada, aby zúčastnené strany boli včas informované o plánovanej konzultácii; ďalej zastáva názor, že zúčastnené strany by mali mať v rámci verejných konzultácií možnosť pripomienkovať posúdenia vplyvu, a to s dostatočným predstihom pred tým, ako sa príslušný návrh Komisie uverejnení;
38. nástojí na tom, aby údaje, ktoré Komisia používa, boli spoľahlivé a porovnateľné;
39. vyzýva Komisiu, aby v posúdeniach vplyvu systematicky overovala administratívne zaťaženie vyplývajúce z legislatívnych návrhov a aby vždy jednoznačne uvádzala, ktorá z preskúmaných možností najviac prispeje k odbúraniu administratívneho zaťaženia, resp. najmenej povedie k vytváraniu novej byrokracie;
40. poznamenáva, že nie je vhodné predkladať výsledky posúdenia vplyvu súčasne s legislatívnym návrhom, pretože to budí dojem, že posúdenie vplyvu slúži v prvom rade na odôvodnenie návrhu Komisie; preto obhajuje včasné uverejňovanie dokumentov v každej etape legislatívneho postupu vrátane zverejňovania konečného posúdenia vplyvu Komisie, ako ho schváli výbor IAB, ešte pred začatím medziútvarových konzultácií;
41. navrhuje, aby sa všetky dokončené posúdenia vplyvu Komisie zverejňovali v osobitnej sérii publikácií Komisie, aby v nich verejnosť mohla na webovej stránke určenej na tento účel jednoducho vyhľadávať a odvolávať sa na ne;
42. žiada, aby Komisia uskutočnila hodnotenie ex post prijatých právnych aktov; opakuje však, že hodnotenie ex post by nikdy nemalo nahradiť uvedenú povinnosť Komisie sledovať uplatňovanie práva Únie členskými štátmi;
43. vyzýva Komisiu, aby k posúdeniam vplyvu, ktoré uskutočňuje Parlament, vypracovala komplexné stanovisko;
Potenciál zlepšenia na úrovni Európskeho parlamentu
44. vyzýva svoje výbory, aby dôslednejšie využívali vlastné parlamentné posúdenia vplyvu, ktoré už majú k dispozícii; pripomína, že existuje osobitný rozpočtový riadok vzťahujúci sa na vykonávanie posúdení vplyvu; domnieva sa, že parlamentné posúdenia vplyvu sú obzvlášť nevyhnutné pri zavádzaní podstatných zmien k pôvodného návrhu;
45. ďalej pripomína, že posúdenia vplyvu sa nemusia uskutočňovať len v rámci časovo náročných štúdií, ale môžu prebiehať aj formou menších štúdií, seminárov a vypočutí odborníkov;
46. zastáva názor, že Parlament by mal vo svojich legislatívnych uzneseniach systematicky uvádzať štandardnú citáciu, v ktorej pripomenie zváženie všetkých hodnotení vplyvu, ktoré uskutočnili inštitúcie EÚ v oblastiach relevantných pre dotknutú legislatívu;
47. poznamenáva, že Parlament a jeho výbory majú už teraz k dispozícii nástroje na preskúmanie posúdení vplyvu Komisie; domnieva sa, že keby Komisia predkladala posúdenia vplyvu príslušným výborom, bolo by to cenným doplnkom k preskúmaniu uskutočňovanému v Parlamente; poznamenáva, že takéto preskúmanie môže mať rôznu podobu vrátane doplňujúcich posúdení vplyvu, podrobnejších analýz, overenia posúdení vplyvu Komisie zo strany externých odborníkov a organizovania osobitných stretnutí s nezávislými znalcami; zdôrazňuje, že je potrebné neustále rozvíjať prácu jeho tematických oddelení v tejto oblasti;
48. zdôrazňuje, že parlamentné posúdenia vplyvu by sa mali považovať za opravné nástroje k posúdeniam vplyvu Komisie;
49. požaduje systematické a čo najskoršie preskúmanie posúdení vplyvu Komisie na úrovni Parlamentu, a najmä jeho výborov;
50. zdôrazňuje, že rozhodnutie o uskutočnení parlamentného posúdenia vplyvu musí byť prijaté v príslušnom výbore Parlamentu za účasti spravodajcu; naliehavo vyzýva na zmenu a doplnenie rokovacieho poriadku tak, aby vypracovanie posúdenia vplyvu mohla zadať už jedna štvrtina členov výboru;
51. povzbudzuje všetky svoje výbory, aby pred prerokovaním legislatívneho návrhu viedli s Komisiou podrobnú diskusiu o posúdení vplyvu;
52. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu sú dôležité aj v priebehu legislatívneho postupu v rámci Parlamentu; nabáda Parlament, aby pri podstatných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch skúmal v každom štádiu legislatívneho postupu možnosť vypracovania posúdení vplyvu; poukazuje na to, že to nesmie viesť k zbytočným oneskoreniam;
53. okrem toho žiada, aby mali jednotliví poslanci EP možnosť požiadať o malé štúdie, ktoré by im poskytli príslušné fakty alebo štatistické údaje v oblastiach súvisiacich s ich parlamentnou prácou, a navrhuje, že takéto štúdie by mohla vykonávať knižnica Európskeho parlamentu ako doplnok k jej aktuálnym úlohám;
54. žiada preto Parlament o prijatie plánov, na základe ktorých bude jeho knižnica poskytovať tieto služby poslancom; zdôrazňuje, že všetky plány by mali byť založené na najlepších postupoch parlamentných knižníc vrátane knižníc parlamentov členských štátov a mali by sa vykonávať podľa prísnych pravidiel a za naplno rozvinutej spolupráce s výbormi s funkciami v oblasti prieskumu;
Vytvorenie nezávislej štruktúry posudzovania vplyvu v rámci Európskeho parlamentu a perspektívy do budúcnosti
55. podčiarkuje význam, ktorý by mal jednotný mechanizmus posudzovania vplyvu z hľadiska kvality a ucelenosti vlastnej tvorby politiky;
56. preto požaduje, aby sa v rámci Európskeho parlamentu vytvoril integrovaný postup vypracúvania posúdení vplyvu; v tejto súvislosti navrhuje, aby sa na základe spoločného systému a spoločnej metodiky vyvinul spoločný postup vypracúvania posúdení vplyvu, ktorý budú uplatňovať všetky výbory;
57. naliehavo vyzýva, aby sa tento proces uskutočňoval pod záštitou nezávislej štruktúry využívajúcej vlastné zdroje Parlamentu, napríklad zapojením knižnice alebo tematických sekcií, ktorá bude ad hoc v prípade jednotlivých posúdení vplyvu zahŕňať externých odborníkov, ako sú úradníci vyslaní vnútroštátnymi orgánmi zaoberajúcimi sa posudzovaním vplyvu, a ktorá by sa zodpovedala Európskemu parlamentu prostredníctvom dozornej rady pozostávajúcej z poslancov;
58. žiada, aby sa na tento účel zriadila potrebná administratívna infraštruktúra, pričom treba zabezpečiť, aby táto štruktúra bola z hľadiska rozpočtu neutrálna a využívala existujúce zdroje;
59. zdôrazňuje, že z dlhodobého hľadiska je potrebné zamyslieť sa nad perspektívami spoločného prístupu európskych inštitúcií k posúdeniam vplyvu; pripomína, že už medziinštitucionálna dohoda zo 16. decembra 2003 a spoločný medziinštitucionálny prístup k posúdeniam vplyvu z novembra 2005 obsahujú požiadavku spoločného metodického prístupu k posúdeniam vplyvu v európskych inštitúciách;
60. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa stavia zamietavo k myšlienke spoločného prístupu európskych inštitúcií k posúdeniam vplyvu;
61. poukazuje na to, že Rada doteraz posúdenia vplyvu využívala len vo veľmi nízkej miere; vyzýva preto Radu, aby i ona intenzívnejšie využívala posúdenia vplyvu, a to v súlade s uvedeným spoločným medziinštitucionálnym prístupom k posúdeniam vplyvu, s cieľom skvalitniť jej prínos k právnym predpisom EÚ; zdôrazňuje, že inteligentná regulácia založená na komplexnom a objektívnom posúdení vplyvu je aj naďalej spoločnou zodpovednosťou inštitúcií EÚ a jej členských štátov;
o
o o
62. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Posúdenia vplyvu sú ústredným nástrojom legislatívneho procesu, ktorý by mali európski zákonodarcovia v budúcnosti využívať vo väčšej miere.
Výhody posúdení vplyvu sú očividné.
Posúdenia vplyvu upozorňujú zákonodarcov na potenciálne účinky ich politík a pomáhajú im pri prijímaní rozhodnutí.
Tým môžu v značnej miere prispieť k lepšej tvorbe práva.
Posúdenia vplyvu však nijako nenahrádzajú politickú diskusiu a demokratický a legitímny rozhodovací postup zákonodarcu.
Slúžia len na prípravu politického rozhodnutia z hľadiska odborného obsahu.
Správa má štyri časti.
V prvej časti sú formulované všeobecné požiadavky na posúdenia vplyvu na európskej úrovni.
Druhá časť správy sa zaoberá posúdeniami vplyvu vypracované Európskou komisiou a poukazuje na možné zlepšenia.
Tretia časť je venovaná posúdeniam vplyvu, ktoré uskutočňuje Európsky parlament.
Vo štvrtej, poslednej časti je uvedená požiadavka nezávislej štruktúry posudzovania vplyvu v rámci Európskeho parlamentu, ktorý by mali využívať všetky výbory Parlamentu s cieľom zlepšiť tvorbu práva a vytvoriť synergie.
Všeobecné požiadavky na posúdenie vplyvu na európskej úrovni
Parlament zastáva názor, že posúdenia vplyvu, ktoré využívajú európske inštitúcie, by mali spĺňať určité zásady.
Predovšetkým je nevyhnutné, aby sa vypracúvali úplne nezávisle a transparentne.
Mali by sa vzťahovať na všetky druhy legislatívnych návrhov a riadiť sa jasnou metodikou.
Medzi zvažované alternatívy by mala patriť aj možnosť nepodniknúť žiadne kroky.
V náležitých prípadoch by sa mal brať do úvahy osobitný vplyv na malé a stredné podniky.
Posúdenia vplyvu by sa mali napokon neustále aktualizovať vzhľadom na aktuálny vývoj prebiehajúceho legislatívneho postupu.
Potenciál zlepšenia na úrovni Európskej komisie
Parlament uznáva, že Európska komisia zlepšila kvalitu svojich posúdení vplyvu, a to najmä vďaka zriadeniu vlastného výboru pre posudzovanie vplyvu (IAB).
Ako však vyplýva zo skúseností, reakcií poslancov Parlamentu a v neposlednom rade aj zo správy Európskeho dvora audítorov, posúdenia vplyvu Komisie, tak ako ich poznáme v súčasnosti, možno ďalej zlepšovať.
K tomu patrí okrem iného užšie zapojenie výborov Parlamentu a podrobnejšie uvedenie dôvodov, pre ktoré Komisia v prípade určitých legislatívnych návrhov posúdenia vplyvu neuskutočňuje.
Ďalej by sa mala Komisia zaviazať, že sa vyjadrí k posúdeniam vplyvu, ktorých vypracovanie zadal Európsky parlament.
Potenciál zlepšenia na úrovni Európskeho parlamentu
Parlament už teraz môže využívať vlastné posúdenia vplyvu a posúdenia vplyvu Komisie podrobovať dôkladnému preskúmaniu.
V praxi sa však ukazuje, že v rámci parlamentných činností sa to stáva veľmi zriedka.
Parlament preto vyzýva svoje príslušné výbory, aby intenzívnejšie využívali posúdenia vplyvu a tak zlepšovali kvalitu vlastnej tvorby právnych predpisov.
V tejto súvislosti sa treba zamyslieť nad tým, či na zadanie posúdenia vplyvu nestačí len jedna štvrtina členov výboru.
Vytvorenie nezávislej štruktúry posudzovania vplyvu v rámci Európskeho parlamentu a perspektívy do budúcnosti
Kľúčová požiadavka Parlamentu spočíva vo vytvorení nezávislej štruktúry pre uskutočňovanie posúdení vplyvu v rámci Parlamentu, aby sa skvalitnila jeho tvorba práva a vytvorili synergie.
Z dlhodobého hľadiska sa treba zamyslieť nad perspektívou spoločného mechanizmu všetkých inštitúcií EÚ.
7.10.2010
STANOVISKO Výboru pre hospodárske a menové veci
pre Výbor pre právne veci
k zaručeniu nezávislých posúdení vplyvu
( 2010/2016(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Derk Jan Eppink
NÁVRHY
Výbor pre hospodárske a menové veci vyzýva Výbor pre právne veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže Parlament niekoľkokrát zdôraznil, že nezávislosť posúdení vplyvu je zárukou kvality právnych predpisov, a opakovane žiadal, aby podliehali vonkajšej a nezávislej kontrole,
B. keďže Komisia považuje výbor pre posudzovanie vplyvu (IAB) za nezávislý orgán, hoci podlieha právomoci predsedu Komisie, je zložený z vysokých úradníkov z viacerých GR a predsedá mu zástupca generálneho tajomníka; keďže to vedie ku skresľovaniu informácií, a teda k narušeniu potrebnej neutrality,
C. keďže posúdenia vplyvu by sa mohli využiť na vytvorenie nepotrebných byrokratických prekážok brániacich ďalšiemu rozvoju alebo nadobudnutiu účinnosti európskych právnych predpisov a politík,
D. keďže neexistuje žiadny jasný prehľad o celkových nákladoch na vykonanie posúdení vplyvu ani o tom, ako budú náklady prerozdelené medzi GR,
1. domnieva sa, že postup vykonania posúdení vplyvu musí podliehať nezávislej a vonkajšej kontrole kvality;
2. domnieva sa, že súčasné zloženie a umiestnenie výboru pre posudzovanie vplyvu je v rozpore s požiadavkou nezávislosti posúdení vplyvu, keďže chýba vonkajšia kontrola;
3. domnieva sa, že v rámci nezávislého postupu kontroly kvality v kombinácii s analýzou nákladov a výnosov by sa mala okrem iného vyhodnocovať potreba vykonania posúdenia vplyvu, pričom by sa mali zohľadniť náklady s tým spojené a z toho vyplývajúce oneskorenie v súvislosti s právnymi predpismi a politikami;
4. vyzýva Komisiu, aby sa inšpirovala najlepšími postupmi členských štátov na zaručenie nezávislosti posúdení vplyvu, a zdôrazňuje, že je potrebné, aby Parlament využíval cielené posúdenia vplyvu iba v prípadoch, keď sa právne predpisy v rámci spolurozhodovacieho postupu podstatne zmenia.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
28.9.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
29
11
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Burkhard Balz, Udo Bullmann, Pascal Canfin, George Sabin Cutaş, Rachida Dati, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Wolf Klinz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Werner Langen, Íñigo Méndez de Vigo, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Antolín Sánchez Presedo, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Kay Swinburne, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Elena Băsescu, David Casa, Ashley Fox, Sophia in ‘t Veld, Olle Ludvigsson, Thomas Mann, Siiri Oviir, Gianni Pittella
9.11.2010
STANOVISKO Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín
pre Výbor pre právne veci
k zaručeniu nezávislých posúdení vplyvu
( 2010/2016(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Martin Callanan
NÁVRHY
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín vyzýva Výbor pre právne veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. žiada Komisiu, aby vykonala povinné posúdenie vplyvu všetkých legislatívnych návrhov, keďže je to nevyhnutné na určenie potreby právnych predpisov a pridanej hodnoty EÚ;
2. vzhľadom na náklady spojené s vypracovaním posúdení vplyvu navrhuje , aby boli uprednostňované pre legislatívne návrhy;
3. zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu môžu slúžiť iba ako pomôcka pri lepšej tvorbe právnych predpisov a na prijímanie politických rozhodnutí a že v žiadnom prípade nemôžu nahrádzať politické rozhodnutia v demokratickom rozhodovacom procese ani brániť úlohe politicky zodpovedných subjektov, ktoré prijímajú rozhodnutia;
4. okrem toho zdôrazňuje, že posúdenia vplyvu by nemali spôsobovať v legislatívnych postupoch časové sklzy a ani by sa nemali využívať ako procedurálny nástroj na zabránenie prijatia nevítaných právnych predpisov;
5. zdôrazňuje, že so zainteresovanými stranami by sa malo konzultovať v procese vykonávania posúdení vplyvu a že návrhy posúdení vplyvu by mali byť k dispozícii na pripomienkovanie pred zverejnením záverečného dokumentu;
6. navrhuje, aby v oblastiach vyžadujúcich osobitnú odbornosť mohli Parlament a Rada žiadať o vonkajšie posúdenia vplyvu odborníkmi v príslušnej oblasti;
7. žiada o povinnú analýzu nákladov a výnosov a zaradenie presne kvantifikovaných prínosov a nákladov do každého posúdenia vplyvu, aby sa tak umožnilo porovnanie alternatívnych možností;
8. žiada, aby bola koncepcia nákladov a výnosov v posúdeniach vplyvu legislatívnych návrhov rozšírená o osobitné ukazovatele o prírodných a kultúrnych zdrojoch, aby sa tým zabránilo ich možnému zničeniu vzhľadom na skutočnosť, že tieto zdroje si vyžadujú osobitné a odlišné hodnotenie;
9. žiada o povinné zaradenie analýzy hospodárskych, sociálnych, environmentálnych a zdravotných dôsledkov zo strednodobého/dlhodobého hľadiska do všetkých posúdení vplyvov; domnieva sa, že v prípade, že sa takéto vplyvy nevyskytujú, je potrebné výslovne to uviesť v posúdení vplyvu;
10. navrhuje, aby hodnotenia vplyvu legislatívnych návrhov obsahovali hospodárske hodnotenie presadzovania zásady nahrádzania;
11. zdôrazňuje, že je dôležité a potrebné, aby vlastné výbory Parlamentu, v súlade s medziinštitucionálnym spoločným prístupom k posúdeniu vplyvu, uskutočňovali v základnej fáze postupu preskúmanie posúdení vplyvu a správy výboru pre posudzovanie vplyvu, ktoré ich dopĺňajú, a vypracúvali vlastné posúdenia vplyvu v prípade podstatných zmien a doplnení, ktoré významne menia návrhy Komisie;
12. žiada Komisiu o zriadenie úplne nezávislého výboru pre posudzovanie vplyvu s cieľom poskytnúť kritický dohľad nad posúdeniami vplyvu zvonka; navrhuje, aby tento výbor pozostával z nezávislých členov nepochádzajúcich z inštitucionálnej štruktúry EÚ, ktorých schváli Parlament a Rada a ktorým bude v práci pomáhať sekretariát zložený zo zamestnancov Komisie; navrhuje, aby výbor pre posudzovanie vplyvu odporučil Parlamentu odmietnutie legislatívneho návrhu v prípade, že posúdenie vplyvu, ktoré ho sprevádza, nespĺňa požadovaný štandard;
13. navrhuje, aby bol Dvor audítorov zodpovedný za dohľad nad vymenovaním nových členov výboru pre posudzovanie vplyvu, preskúmanie úvodných správ vypracovaných novým výborom pre posudzovanie vplyvu a zabezpečenie toho, aby Parlament a Rada dodržiavali pravidlá určené v uvedenom medziinštitucionálnom prístupe;
14. vyzýva predsedu výboru pre posudzovanie vplyvu, aby každoročne po uverejnení výročnej správy výboru pre posudzovanie vplyvu predstúpil na ich žiadosť pred príslušné výbory;
15. domnieva sa, že skutočná nezávislosť posúdení vplyvu by sa mala stať všeobecnou zásadou, ktorá sa bude dať uplatniť na všetky druhy posúdení vplyvu, a konkrétne na posúdenie vplyvu na životné prostredie. ďalej sa domnieva, že záruka, že táto zásada sa bude uplatňovať, by sa mala zakotviť do smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie
Smernica Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (v doplnenej a pozmenenej podobe) (Ú. v.
ES L 175, 5.7.1985, s.
40). ;
16. vyjadruje presvedčenie, že Parlament by mal požiadať Komisiu, aby navrhla úpravu Dohovoru OSN o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice štátov (dohovor z Espoo), ktorými by sa zaručila nezávislosť posúdenia vplyvu na životné prostredie;
17. domnieva sa, že Komisia by mala zohrávať aktívnu úlohu pri obhajobe záujmov EÚ a všetkých jej členských štátov v prípadoch, keď projekty tretích krajín môžu mať vplyv na Európsku úniu alebo na jeden či viac jej členských štátov.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
27.10.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
44
5
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
János Áder, Elena Oana Antonescu, Kriton Arsenis, Pilar Ayuso, Sergio Berlato, Milan Cabrnoch, Martin Callanan, Nessa Childers, Chris Davies, Edite Estrela, Jill Evans, Elisabetta Gardini, Julie Girling, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Christa Klaß, Corinne Lepage, Peter Liese, Linda McAvan, Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė, Antonyia Parvanova, Andres Perello Rodriguez, Sirpa Pietikäinen, Mario Pirillo, Pavel Poc, Frédérique Ries, Oreste Rossi, Dagmar Roth-Behrendt, Theodoros Skylakakis, Catherine Soullie, Salvatore Tatarella, Anja Weisgerber, Glenis Willmott, Sabine Wils, Marina Yannakoudakis
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Margrete Auken, Christofer Fjellner, Matthias Groote, Philippe Juvin, Jiří Maštálka, Bill Newton Dunn, Alojz Peterle, Marianne Thyssen, Vladimir Urutchev, Kathleen Van Brempt, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Jan Zahradil
3.11.2010
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku
pre Výbor pre právne veci
k zaručeniu nezávislých posúdení vplyvu
( 2010/2016(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Giles Chichester
NÁVRHY
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku vyzýva Výbor pre právne veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. zdôrazňuje, že výbor Komisie pre posudzovanie vplyvu by mal zabezpečiť prísnu kontrolu kvality, ako aj transparentnosť, mal by mať primeraný počet nezávislých nevýkonných členov, ktorých navrhuje Komisia a schvaľuje Európsky parlament, a mal by predkladať správy príslušnému výboru;
2. domnieva sa, že posúdenie je vhodným nástrojom na overenie relevantnosti návrhov Komisie, najmä dodržovania zásad subsidiarity a proporcionality, a na lepšie vysvetlenie voľby daného opatrenia spoluzákonodarcom a širokej verejnosti;
3. domnieva sa, že Výbor pre posudzovanie vplyvu by mal kontrolovať všetky posúdenia vplyvu, ktoré vypracuje Komisia, a mal by k nim vydávať stanoviská; domnieva sa, že ak sa Komisia v nadväznosti na kritické stanovisko výboru pre posudzovanie vplyvu rozhodne, že neurobí žiadne zmeny vo svojom návrhu, mala by spolu s návrhom a stanoviskom výboru pre posudzovanie vplyvu zverejniť vyhlásenie, v ktorom vysvetlí toto rozhodnutie;
4. zdôrazňuje, že posúdenie vplyvu nesmie v žiadnom prípade obmedzovať nezávislosť Komisie pri výkone jej inštitucionálnych právomocí, najmä pokiaľ ide o jej výhradnú právomoc iniciovať právne predpisy, tak ako sa stanovuje v článku 17 Zmluvy o EÚ;
5. domnieva sa, že výbor pre posudzovanie vplyvu by mal mať možnosť overovať kalkulácie nákladov na posúdenie vplyvu a v prípade potreby vykonať nezávislé kalkulácie nákladov s pomocou nezávislých odborníkov;
6. domnieva sa, že v rámci posúdenia vplyvu by sa mal zohľadniť aj vplyv na hospodárske partnerstvá EÚ, ako aj vplyv zvolenia určitej európskej normy namiesto medzinárodnej normy;
7. domnieva sa, že posúdenie vplyvu je potrebné vykonávať systematicky v prípade všetkých legislatívnych návrhov, a vyzýva Komisiu, aby vo všetkých výnimočných prípadoch, keď nie je možné vykonať posúdenie vplyvu, poskytla riadne zdôvodnenie, prečo sa tak nestalo;
8. domnieva, že v prípade posúdenia vplyvu nie je postačujúci prístup porovnávajúci pomer nákladov a výnosov, a preto zdôrazňuje význam integrovaného prístupu k posúdeniu vplyvu, ktoré sa zaoberá vzťahom medzi hospodárskymi (s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky), environmentálnymi, sociálnymi, územnými a zdravotnými hľadiskami;
9. presadzuje, aby každé posúdenie vplyvu obsahovalo úvahu o možných alternatívnych politikách, a naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaviedla mechanizmus, ktorý zabezpečí lepšiu spoluprácu medzi inštitúciami;
10. vyzýva Komisiu, aby konzultovala so zúčastnenými stranami a zástupcami ostatných inštitúcií EÚ s cieľom analyzovať pracovné verzie pred dokončením návrhov, aby sa zapájali skôr a užšie do tohto procesu, v dôsledku čoho by Komisia mohla lepšie zamerať posúdenie vplyvu a jeho obsah, pokiaľ ide o výber politík; okrem toho sa domnieva, že by malo byť k dispozícii stručné zhrnutie posúdenia vplyvu;
11. zdôrazňuje, že posúdenie vplyvu by malo byť v procese tvorby politiky aktualizované, najmä preto, aby sa zohľadnili zásadné zmeny oproti pôvodnému legislatívnemu návrhu predloženému Komisiou, a že táto aktualizácia by mala byť k dispozícii pred konečným hlasovaním v Parlamente; podporuje systematickejšie a cielenejšie využívanie posúdení vplyvu v Parlamente v prípadoch, keď výbor uskutoční v návrhu podstatné zmeny v súlade so spoločným interinštitucionálnym prístupom k posúdeniu vplyvu a príručkou Parlamentu pre posúdenie vplyvu;
12. pripomína, že podstatnou súčasťou posudzovania vplyvu nových právnych predpisov na podniky a verejnú správu je ich administratívne zaťaženie a že je potrebné vyčísliť výdavky na administratívu a plnenie požiadaviek, ak je to možné; žiada, aby sa pozornosť venovala znižovaniu administratívneho zaťaženia a dosahovaniu cieľov právnych predpisov v záujme toho, aby sa zabezpečil vyvážený prístup, a naliehavo žiada, aby boli dôkladne posúdené vplyvy nových právnych predpisov na priemysel a jeho konkurencieschopnosť so zreteľom na ciele stratégie Európa 2020 a na prebiehajúce diskusie o priemyselnej politike pre Európu;
13. žiada, aby sa dôsledne vykonával a zverejňoval test vplyvov na malé a stredné podniky, čím sa zhodnotí vplyv nových právnych predpisov práve na MSP;
14. domnieva sa, že je potrebné, aby metodika postupu posúdenia vplyvu, ktorú uplatňuje výbor pre posudzovanie vplyvu, bola pravidelne hodnotená nezávislým orgánom, akým je Dvor audítorov; naliehavo vyzýva, aby sa vykonávali hodnotenia ex post , ktoré by preukázali účinnosť politiky a optimalizovali metodiku posúdenia vplyvu.
15. zdôrazňuje, že predkladatelia projektov alebo tí, čo budú mať priamy či nepriamy prospech z ich realizácie, nesmú mať možnosť vypracovávať alebo schvaľovať návrh environmentálneho posúdenia, pretože je potrebné povinné nezávislé vonkajšie posúdenie;
16. domnieva sa, že by nemalo byť možné, aby posúdenie vplyvu na životné prostredie týkajúce sa projektov alebo právnych predpisov podporovaných orgánmi verejnej správy alebo podnikmi, ktoré im podliehajú, viedla alebo schvaľovala príslušná administratíva;
17. domnieva sa, že vzhľadom na náklady posúdenia vplyvu by sa tieto posúdenia mali vykonávať prednostne pri legislatívnych návrhoch zavádzajúcich záväzné pravidlá.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
26.10.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
44
4
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jean-Pierre Audy, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Arturs Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Marisa Matias, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Jens Rohde, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Claude Turmes, Niki Tzavela, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Antonio Cancian, Matthias Groote, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Oriol Junqueras Vies, Silvana Koch-Mehrin, Bernd Lange, Markus Pieper, Mario Pirillo
2.12.2010
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
pre Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
k zaručeniu nezávislých posúdení vplyvu
( 2010/2016(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Barbara Weiler
NÁVRHY
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa vyzýva Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. zdôrazňuje, že pred predložením návrhu nových právnych predpisov je potrebné poučiť sa z hodnotenia ex post platných právnych predpisov a analýzy príslušnej judikatúry Európskeho súdneho dvora a začať riadnu diskusiu o strategických voľbách, ktoré sú možné v jednotlivých politických oblastiach;
2. zdôrazňuje, že je potrebné uskutočniť dôkladné posúdenie vplyvu, ktoré je základnou podmienkou vysokokvalitných právnych predpisov, ich správnej transpozície, uplatňovania a presadzovania;
3. vyzýva Komisiu, aby nezávisle a nestranne preskúmala všetky možnosti, a to bez toho, aby sa pred dokončením posúdenia vplyvu zaviazala k jednej možnosti;
4. podporuje strategický prístup k posúdeniam vplyvu v zmysle oznámenia Komisie o inteligentnej regulácii v Európskej únii, ktorý sa musí uplatňovať na celý cyklus tvorby politiky od vytvorenia právneho predpisu až po jeho vykonávanie, presadzovanie, hodnotenie a revíziu; zdôrazňuje, že viac pozornosti a viac prostriedkov by sa malo venovať štádiu vytvárania legislatívnych návrhov, keďže to môže viesť ku kvalitnejším výsledkom a uľahčeniu legislatívneho procesu;
5. poukazuje na to, že v záujme zabezpečenia objektívnych posúdení vplyvu musí Komisia systematicky konzultovať so všetkými zainteresovanými stranami vrátane malých a stredných podnikov a organizácií na ochranu spotrebiteľa s cieľom posilniť počas týchto konzultácií hlas občanov EÚ;
6. konštatuje, že Komisia by mala pri vypracúvaní svojich posúdení vplyvu konzultovať aj s členskými štátmi, keďže tie musia smernice neskôr transponovať do vnútroštátneho práva a vnútroštátne správne orgány vedia spravidla lepšie, ako sa právne predpisy prejavia v praxi;
7. posúdenie vplyvu považuje za „živý dokument”, ktorý je súčasťou procesu tvorby právnych predpisov; zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť dostatočnú pružnosť, aby bolo možné v procese tvorby právnych predpisov vykonávať ďalšie posúdenie vplyvu;
8. zdôrazňuje, že v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšej tvorbe práva sa spoluzákonodarcovia zaviazali, že pred prijatím akejkoľvek zásadnej zmeny a doplnenia vypracujú posúdenie vplyvu, ak to budú považovať za vhodné a potrebné pre legislatívny proces;
9. vyzýva Komisiu, aby zaručila, že sa zohľadnia požiadavky na ochranu spotrebiteľa, pričom sa zabezpečí, aby sa pri posúdení vplyvu preskúmal prípadný účinok návrhov na vnútorný trh a na spotrebiteľov, ako aj ich hospodársky, sociálny a environmentálny účinok;
10. vyzýva Komisiu, aby v posúdeniach vplyvu systematicky overovala administratívne zaťaženie vyplývajúce z legislatívnych návrhov a aby vždy jednoznačne uviedla, ktorá z preskúmaných možností najviac prispeje k odbúraniu administratívneho zaťaženia, resp. najmenej povedie k vytváraniu novej byrokracie;
11. naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že posúdenie vplyvu bude obsahovať zmysluplné posúdenie sociálneho účinku návrhov;
12. víta skutočnosť, že nové usmernenia Komisie pre posudzovanie vplyvu obsahujú záväzok preskúmať prípadný účinok návrhov na malé a stredné podniky, a dôrazne vyzýva Komisiu, aby tento záväzok aj dodržiavala;
13. zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť prácu výboru pre posudzovanie vplyvu tým, že sa zabezpečí, aby boli zastúpení odborníci z Komisie zo všetkých príslušných oblastí politiky, ako aj zapojením nezávislých odborníkov z prostredia mimo Komisie; poznamenáva, že činnosť výboru pre posudzovanie vplyvu by mala byť naďalej úplne transparentná a že výbory Európskeho parlamentu by mali byť v plnej miere informované;
14. povzbudzuje všetky svoje výbory, aby pred prerokovaním určitého legislatívneho návrhu viedli s Komisiou rozsiahlu diskusiu o posúdení vplyvu;
15. zdôrazňuje, že za inteligentnú reguláciu založenú na komplexnom a objektívnom posúdení vplyvu nesú naďalej spoločnú zodpovednosť európske inštitúcie, a že Komisia musí preto takisto zohľadniť spätnú väzbu od Európskeho parlamentu, Výboru regiónov, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a členských štátov;
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
30.11.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
33
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Pablo Arias Echeverría, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Gianni Pittella, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Frank Engel, Anna Hedh, María Irigoyen Pérez, Morten Løkkegaard, Pier Antonio Panzeri, Konstantinos Poupakis, Wim van de Camp, Anja Weisgerber
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Emma McClarkin, Jutta Steinruck
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
12.4.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
20
2
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Zbigniew Ziobro, Tadeusz Zwiefka
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Arlene McCarthy, Angelika Niebler
