A7-0054/2011
14.3.2011
SPRÁVA
o efektívnosti a účinnosti financovania EÚ v oblasti vyraďovania jadrových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky
(2010/2104(INI))
Výbor pre kontrolu rozpočtu
Spravodajca:
Marian-Jean Marinescu
PE 454.642v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................11
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku .........................14
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................17
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o efektívnosti a účinnosti financovania EÚ v oblasti vyraďovania jadrových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky
( 2010/2104(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na protokoly zmluvy o pristúpení (Protokol č. 4 o jadrovej elektrárni Ignalina v Litve
Ú. v.
EÚ L 236, 23.9.2003, s.
944. , Protokol č. 9 o bloku 1 a 2 jadrovej elektrárne Bohunice V1 na Slovensku
Ú. v.
EÚ L 236, 23.9.2003, s.
954. a článok 30 Protokolu o podmienkach a spôsobe prijatia Bulharskej republiky a Rumunska do Európskej únie)
Ú. v.
EÚ L 157, 21.6.2005, s.
29. ,
– so zreteľom na nariadenia Rady o vykonávaní Protokolu č. 4 o jadrovej elektrárni Ignalina v Litve
Ú. v.
EÚ L 411, 30.12.2006, s.
10. , Protokolu č. 9 o bloku 1 a 2 jadrovej elektrárne Bohunice V1 na Slovensku
Ú. v.
EÚ L 131, 23.5.2007, s.
1. a o finančnej pomoci Únie v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky (program Kozloduj)
Ú. v.
EÚ L 189, 13.7.2010, s.
9. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o využívaní finančných zdrojov vyčlenených na odstavenie jadrových zariadení ( KOM(2007)0794 ) a sprievodný dokument nazvaný Údaje EÚ o financovaní vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky ( SEC(2007)1654 ),
– so zreteľom na odporúčanie Komisie z 24. októbra 2006 o správe finančných prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky
Ú. v.
EÚ L 330, 28.11.2006, s.
31. ,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A7-0054/2011 ),
A. keďže tri kandidátske krajiny EÚ – Litva, Slovensko a Bulharsko – prevádzkovali jadrové elektrárne starého typu, o ktorých sa rozhodlo, že budú uzatvorené, a v prístupových rokovaniach boli dohodnuté pevné dátumy odstavenia blokov v troch uvedených jadrových elektrárňach,
B. keďže EÚ uznala, že predčasné odstavenie a následné vyradenie týchto blokov v troch jadrových elektrárňach z prevádzky znamenalo výraznú finančnú a hospodársku záťaž, ktorú nemohli plne hradiť tieto členské štáty, a preto sa v zmluvách o pristúpení i v následných nariadeniach Rady o ich vykonávaní stanovilo poskytnutie finančnej pomoci uvedeným členským štátom; keďže však nebolo jasne stanovené, či by pomoc mala pokryť plné náklady na vyradenie z prevádzky alebo kompenzovať všetky hospodárske dôsledky; konštatuje, že Bulharsko a Slovensko sú aj v súčasnosti naďalej čistými vývozcami elektriny,
C. keďže pomoc umožňuje opatrenia v týchto oblastiach:
· vyradenie z prevádzky (prípravné práce na odstavenie, podpora regulačných orgánov, vypracovanie dokumentácie potrebnej na vyradenie z prevádzky a vydanie povolení, bezpečná údržba a dohľad po odstavení, nakladanie s odpadom, uskladňovanie odpadu a vyhoreného paliva, jeho dekontaminácia a demontážne práce),
· energetika (modernizácia existujúcich zariadení a ich obnova z hľadiska životného prostredia, náhrada výrobných kapacít odstavených blokov, zlepšenie zabezpečovania dodávok energie a energetickej efektívnosti a ďalšie opatrenia, ktoré prispievajú k potrebnej reštrukturalizácii a modernizácii energetickej infraštruktúry),
· sociálne dôsledky (podpora personálu elektrárne pri udržiavaní vysokej úrovne bezpečnosti v čase pred demontážou po odstavení zariadenia a rekvalifikácia zamestnancov na nové úlohy pri vyraďovaní z prevádzky),
D. keďže pomoc sa začala poskytovať pred prístupom a pred odstavením príslušných blokov a finančné prostriedky sa akumulovali v medzinárodných podporných fondoch na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky (IDSF), zatiaľ čo pokračovali administratívne prípravy,
E. keďže vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a nakladanie s ich odpadom je technicky zložitá operácia, ktorá si vyžaduje značné finančné zdroje a je s ňou spojená environmentálna, technická, sociálna a finančná zodpovednosť,
1. konštatuje, že Litva, Slovensko a Bulharsko splnili svoje záväzky vyplývajúce zo zmluvy o pristúpení a príslušné bloky v troch jadrových elektrárňach včas odstavili: blok 1 jadrovej elektrárne Ignalina bol odstavený 31. decembra 2004 a blok 2 31. decembra 2009; blok 1 jadrovej elektrárne Bohunice V1 bol odstavený 31. decembra 2006 a blok 2 31. decembra 2008; bloky 1 a 2 jadrovej elektrárne Kozloduj boli odstavené 31. decembra 2002 a bloky 3 a 4 31. decembra 2006;
2. ďalej konštatuje, že všetky tri členské štáty sa v súvislosti s odstavením reaktorov pokúsili znovu rokovať o svojich politických záväzkoch, čo viedlo k odkladom tohto procesu;
3. konštatuje, že na poskytovanie finančnej pomoci existuje právny základ; berie na vedomie, že sumy sú stanovené na každý rok rozhodnutím Komisie na základe jednotlivých ročných kombinovaných programových dokumentov, čo umožňuje zaručiť kontrolu vývoja a financovania schválených projektov;
4. konštatuje, že pre obmedzené skúsenosti EÚ s vyraďovaním elektrární z prevádzky a pre obmedzené množstvo údajov o tejto oblasti sa o finančnej pomoci rozhodlo bez možnosti vymedzenia finančného stropu; konštatuje, že presné podmienky pre stanovenie stropov neexistovali ani potom, ako boli navrhnuté plány a stratégie vyraďovania z prevádzky, čo viedlo k tomu, že o ďalšej finančnej pomoci sa muselo rozhodovať podľa jednotlivých etáp a na základe jednotlivých prípadov;
5. domnieva sa, že cieľom pomoci Spoločenstva je poskytnúť týmto trom štátom podporu pri vyrovnávaní sa s finančnou a hospodárskou záťažou, ktorú zapríčinili pevné termíny predčasného odstavenia, a pokryť náklady na mnohé významné činnosti v oblasti vyraďovania z prevádzky, investovať do energetických projektov s cieľom znížiť energetickú závislosť a pomôcť so zmiernením sociálnych dôsledkov vyradenia elektrární z prevádzky; konštatuje však, že vo všetkých troch prípadoch náklady na vyradenie elektrární z prevádzky prekročili výšku plánovanej pomoci EÚ a pravdepodobne prekročia aj pôvodné odhady; ďalej konštatuje, že veľká časť finančných prostriedkov bola použitá na energetické projekty, a nie na hlavný cieľ finančnej pomoci, ktorým je vyradenie jadrových elektrární z prevádzky;
6. domnieva sa, že koncepcia solidarity Európskej únie účinne prispela k zmierneniu hospodárskych dôsledkov predčasného odstavenia elektrární v odvetví energetiky; konštatuje však, že v čase prípravy tejto správy je samotné vyraďovanie z prevádzky naďalej v počiatočnej fáze;
7. konštatuje, že vyraďovanie príslušných jadrových elektrární z prevádzky by malo mať v záujme bezpečnosti a zdravia všetkých obyvateľov Európy najvyššiu prioritu;
8. obáva sa, že nedostatok finančných prostriedkov na opatrenia v rámci vyraďovania z prevádzky povedie k odkladu vyradenia jadrových elektrární z prevádzky a ohrozí životné prostredie a ľudské zdravie;
9. zdôrazňuje, že otázka bezpečnosti má rozhodujúci význam pre vyraďovanie predčasne odstavených blokov troch uvedených jadrových elektrární z prevádzky; vyzýva preto Radu, Komisiu a členské štáty, aby to mali na pamäti pri prijímaní všetkých budúcich rozhodnutí o vyraďovaní jadrových zariadení z prevádzky vo všeobecnosti, a predovšetkým v prípade týchto troch programov vyraďovania z prevádzky; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila primeranú koordináciu s členskými štátmi a aby stanovila presné harmonogramy dokončenia projektov;
10. so znepokojením konštatuje, že podrobné plány vyraďovania z prevádzky v rámci uvedených troch vyraďovacích programov ešte neboli dokončené, v dôsledku čoho neexistujú informácie o harmonogramoch, nákladoch na jednotlivé projekty ani o ich zdrojoch financovania; naliehavo preto vyzýva príslušné vnútroštátne orgány, aby dokončili plány, a Komisiu, aby o tom podala správu a aby pripravila podrobné dlhodobé finančné plány pre projekty vyraďovania z prevádzky; vyzýva Komisiu, aby jasne opísala rozsah financovania z prostriedkov EÚ potrebný na realizáciu týchto plánov;
11. vyzýva Komisiu, aby preštudovala, ako by sa dali pozmeniť metódy financovania operácií vyraďovania elektrární z prevádzky z prostriedkov EÚ so zreteľom na stratégie použité v členských štátoch a ich vnútroštátnych administratívnych štruktúrach a zjednodušiť pravidlá pre správu prostriedkov tak, aby nemali vplyv na bezpečnosť činností v rámci vyraďovania z prevádzky;
12. konštatuje, že neexistuje jasné rozdelenie zodpovednosti medzi účastníkmi na strane financovania a účastníkmi na strane procesu vyraďovania z prevádzky; domnieva sa, že hlavnú zodpovednosť za realizáciu pomoci EÚ by mala mať Komisia a že by sa mala zaviesť spoločná správa s EBRD;
13. domnieva sa, že na účely zadávania zákaziek by bolo žiaduce uplatňovať kritérium vzájomnosti v rámci Spoločenstva v prospech európskych podnikov, pričom by sa mali uplatňovať najmä zásady uvedené v článku 58 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich okrem iného v odvetví energetiky;
14. konštatuje, že celková finančná pomoc z Európskej únie týmto trom členským štátom do konca roka 2013 dosiahne 2 847,78 milióna EUR; poukazuje na to, že hoci existujú rozdiely medzi jadrovými elektrárňami, najmä čo sa týka skladovania paliva, programy používajú v zásade rovnakú technológiu; konštatuje však, že v pridelených prostriedkoch sú značné rozdiely: Ignalina (2 bloky) – 1 367 miliónov EUR; Bohunice (2 bloky) – 613 miliónov EUR; a Kozloduj (4 bloky) – 867,78 milióna EUR;
15. konštatuje na základe údajov dostupných na konci roku 2009, že je rozdielna situácia medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vyplatené sumy: Ignalina – spolu 1 367 miliónov EUR, pridelené 875,5 milióna EUR (64,04 %), vyplatené 760,4 milióna EUR (55,62 %); Bohunice – spolu 613 miliónov EUR, pridelené 363,72 milióna EUR (59,33 %), vyplatené 157,87 milióna EUR (25,75 %); Kozloduj – spolu 867,78 milióna EUR, pridelené 567,78 milióna EUR (65,42 %), vyplatené 363,149 milióna EUR (41,84 %), a to najmä pre rozdielne načasovanie odstavenia;
16. považuje za nevyhnutné, aby sa fondy spravovali a ich prostriedky využívali absolútne transparentne; uznáva význam náležitého a transparentného riadenia finančných zdrojov s primeranou vonkajšou kontrolou s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu s energiou; odporúča v tejto oblasti transparentnosť a účasť verejnosti;
17. berie na vedomie tieto dokončené audity a hodnotenia: „Hodnotenie v polovici obdobia, ktoré sa týka pomoci pri vyraďovaní jadrových elektrární z prevádzky v Litve a na Slovensku“ (2007), interné audity (EK) všetkých troch programov v roku 2007, audity riadiaceho výboru členských štátov (CPMA), ktoré uskutočnil Európsky dvor audítorov (EDA) v rokoch 2008 a 2009 v súvislosti s elektrárňou Ignalina, audit EDA pri príprave vyhlásenia o vierohodnosti z roku 2008, štúdia EDA o uskutočniteľnosti z roku 2009; a berie na vedomie tieto prebiehajúce činnosti: oznámenie Komisie očakávané začiatkom roku 2011, externý finančný audit (EK) fondu pre Bohunice BIDSF, úplný audit výkonnosti (EDA) týkajúci sa všetkých troch programov;
18. domnieva sa, že vzhľadom na veľký objem príslušných finančných prostriedkov, nedostatočné skúsenosti s využívaním fondov, neznáme faktory, ktoré sa v procese vyskytli, a následné početné zmeny, úpravy a prideľovanie dodatočných prostriedkov sa množstvo a rozsah vykonaných auditov zdajú nedostatočné; vyjadruje poľutovanie nad tým, že hodnotenie v polovici obdobia týkajúce sa pomoci pri vyraďovaní jadrových elektrární z prevádzky v Litve a na Slovensku zo septembra 2007 vypracované Komisiou nepokrývalo aj Bulharsko (ktoré už v tom čase dostávalo pomoc);
19. vyjadruje hlbokú ľútosť nad tým, že neexistujú výročné správy Komisie pre Európsky parlament o využívaní finančných prostriedkov vyčlenených na vyraďovanie jadrových elektrární z prevádzky; vyzýva preto Komisiu, aby monitorovala situáciu a podávala Parlamentu každoročne správy o zlepšeniach vo využívaní finančných prostriedkov a o tom, či je pravdepodobné, že akumulované finančné prostriedky určené na vyradenie týchto konkrétnych blokov troch jadrových elektrární z prevádzky sa vyčerpajú v nasledujúcich troch rokoch;
20. vyzýva Komisiu, aby uskutočnila analýzu s cieľom ubezpečiť sa, že existuje možnosť prideľovať finančné prostriedky na budúce projekty vyraďovania z prevádzky do roku 2013, najmä preto, že povolenie na vyradenie z prevádzky bude vydané pre Bohunice v júli 2011 a pre Kozloduj koncom roku 2011 a koncom roku 2012;
21. vyzýva Komisiu, aby pred akýmkoľvek ďalším prideľovaním prostriedkov EÚ predložila porovnávacie informácie o plnení pôvodných a revidovaných harmonogramov jednotlivých etáp procesov vyraďovania z prevádzky, ako aj o opatreniach v oblasti energetiky a v sociálnej oblasti;
22. vyzýva Komisiu, aby podala správu o konkrétnych zlepšeniach, ktoré nastali v dôsledku ustanovenia riadiaceho výboru členských štátov v roku 2007, ktorý jej má pomáhať pri plnení programu pomoci, a aby podala správu o procesných zmenách, ku ktorým odvtedy došlo;
23. berie na vedomie, že audit EDA ešte prebieha; navrhuje, aby tento audit pomohol odhaliť ciele využívania finančných prostriedkov a jeho efektivitu, ako aj realizovateľné návrhy do budúcnosti, a aby vyhodnotil dodatočné finančné prostriedky potrebné na vyradenie z prevádzky; navrhuje, aby audit – keďže ide o úplný audit výkonnosti – objasnil:
· či boli finančné prostriedky použité na účely, na ktoré boli určené,
· či boli postupy verejného obstarávania správne pripravené a dodržané,
· či pridelené finančné prostriedky prispeli k zvýšeniu bezpečnosti pri vyraďovaní z prevádzky,
· či postupy verejného obstarávania zaistili, že zúčastnené spoločnosti dodržia bezpečnostné normy EÚ,
· či sa niektorými činnosťami zaoberá OLAF,
· či existovala medzi tromi súčasnými programami správna koordinácia, aby sa mohli efektívne využiť skúsenosti z projektov, ktoré boli pripravené a financované skôr, a v akých smeroch sa programy vyraďovania z prevádzky prekrývali (keďže napr. existuje niekoľko podobných projektov v súvislosti so skladovaním, kvalifikáciou zamestnancov atď., ktoré sa mohli v jednotlivých jadrových elektrárňach prispôsobiť, čo by prinieslo úspory);
24. navrhuje, že pokiaľ ide o budúce činnosti, ktoré sa majú financovať z pridelených prostriedkov EÚ v rokoch 2007 – 2013, treba objasniť aj ďalšie otázky:
· či sú súčasné plány a stratégie už úplné, alebo je naďalej možné, že budú pridané ďalšie činnosti, a teda aj pridelené ďalšie finančné prostriedky,
· či sú celkové dočasné skladovacie kapacity plné alebo nie a či je alebo nie je dokončený postup výberu konečného miesta na uskladňovanie konečného rádioaktívneho odpadu v danom štáte,
· či je ešte potrebné vyčleniť na energetické projekty ďalšie finančné prostriedky, alebo či je potrebné zamerať sa na projekty vyraďovania z prevádzky,
· či by sa v prípade, že sa tak doteraz nestalo, skúsenosti a projekty z jednej jadrovej elektrárne mali využiť aj v ostatných jadrových elektrárňach;
25. so znepokojením konštatuje, že neexistuje tím koordinátorov a odborníkov na úrovni EÚ pre všetky tri projekty, ktorý by umožnil, aby sa s programom vyraďovania z prevádzky zaobchádzalo ako s jedným balíkom podľa skúseností EÚ, čo by umožnilo synergiu medzi všetkými tromi prípadmi;
26. zdôrazňuje, že na zaistenie lepšieho plánovania činností týchto troch programov a výmeny získaných skúseností je potrebná lepšia koordinácia medzi nimi; domnieva sa, že aj Európska únia ako celok môže mať prospech z týchto skúseností pri vyraďovaní reaktorov zo služby na konci ich hospodárskeho života; vyzýva preto všetky zainteresované strany, aby vypracovali a zhromaždili najlepšie postupy pri vyraďovaní z prevádzky a aby zabezpečili čo najlepšie využitie získaných skúseností a údajov v iných členských štátoch s jadrovými elektrárňami;
27. vyzýva Komisiu, aby vytvorila koordinačný tím, ktorý by mal byť zodpovedný za:
· dohľad nad vypracovaním konečného plánu s jasným harmonogramom,
· dohľad nad využívaním doteraz pridelených finančných prostriedkov,
· stanovenie, či je stále potrebná účasť EÚ, a ak áno, určenie presnej úrovne účasti EÚ,
· rozhodovanie o zodpovednosti vrátane úlohy EBRD a dozor nad dokončovaním procesu vyraďovania z prevádzky;
28. konštatuje, že pri financovaní operácií vyraďovania z prevádzky by sa mala uplatňovať zásada „znečisťovateľ platí“ a že prevádzkovatelia jadrových zariadení by mali zaručiť, aby sa počas doby životnosti jadrových zariadení vyčleňovali primerané finančné zdroje na pokrytie budúcich nákladov na vyraďovanie z prevádzky;
29. konštatuje, že predčasné odstavenie reaktorov zabránilo plánovanému nahromadeniu potrebných finančných prostriedkov v príslušných vnútroštátnych fondoch určených na pokrytie všetkých nákladov spojených s vyradením elektrární z prevádzky;
30. vzhľadom na rôzne stratégie uplatňované členskými štátmi vyzýva Komisiu, aby preskúmala možné spôsoby zosúladenia prístupov k financovaniu vyraďovania z prevádzky v EÚ s cieľom zabezpečiť včasnú akumuláciu potrebných finančných zdrojov bez toho, aby sa ohrozila bezpečnosť a zabezpečenie procesu vyraďovania z prevádzky;
Jadrová elektráreň Ignalina
31. víta skutočnosť, že väčšina projektov programu Ignalina v oblasti energetickej efektívnosti a zabezpečovaní dodávok elektriny sa v súčasnosti vykonáva alebo je už dokončená;
32. so znepokojením konštatuje, že v prípade kľúčových projektov riadenia infraštruktúry na nakladanie s odpadom (projekt skladovania vyhoreného paliva a ukladania odpadu) došlo k závažným meškaniam, ktoré zapríčinili v porovnaní s pôvodným odhadmi dodatočné náklady; konštatuje, že časová rezerva systému je už takmer vyčerpaná a že meškania môžu postupne dostať celý plán vyraďovania z prevádzky do kritickej situácie, čo by neúmerne zvýšilo náklady; vyzýva Komisiu, aby podala správu o výsledkoch opätovného hodnotenia časového harmonogramu projektu;
33. konštatuje, že veľká časť finančných prostriedkov bola pridelená na energetické projekty, že sa vyžadujú ešte značné prostriedky na vyradenie z prevádzky a že vnútroštátne prostriedky na pokrytie týchto nákladov nie sú postačujúce: v štátnom fonde na vyradenie jadrovej elektrárne Ingalina z prevádzky sa zatiaľ naakumulovalo len niečo vyše 100 miliónov EUR (zatiaľ čo iba technické náklady na vyradenie z prevádzky sú 987 až 1 300 miliónov EUR) a značná časť z tejto sumy sa použila na iné projekty než vyradenie z prevádzky; žiada, aby v tomto smere boli prijaté náležité opatrenia, a to predovšetkým opatrenia daného členského štátu;
Jadrová elektráreň Bohunice
34. víta pokrok v plnení programu Bohunice;
35. konštatuje však, že zatiaľ čo pomoc Spoločenstva je projektovaná na vyradenie jadrových zariadení z prevádzky, predovšetkým reaktorov V1, a na zabezpečenie dodávok, vnútroštátny jadrový fond nevyčlenil žiadne zdroje určené osobitne na financovanie prebiehajúceho projektu vyraďovania z prevádzky A1;
36. konštatuje však, že v prípade uskutočňovania niektorých projektov vyraďovania z prevádzky, ako je rekonštrukcia systému fyzickej ochrany oblasti, projekt nakladania s „historickým odpadom“ a výstavba dočasného skladiska rádioaktívneho odpadu v Bohuniciach, došlo k závažným meškaniam; naliehavo žiada Komisiu a slovenskú stranu, aby prijali opatrenia na predchádzanie meškaniam a zabránili ohrozeniu plánovaného pokroku prác na vyraďovaní z prevádzky;
Jadrová elektráreň Kozloduj
37. víta celkovo dobré technické a finančné plnenie programu Kozloduj a preskúmanie stratégie vyraďovania z prevádzky pre bloky 1 – 4, ktorá bola zmenená z pôvodnej stratégie odloženej demontáže na stratégiu okamžitej postupnej demontáže;
38. so znepokojením konštatuje, že energetické projekty majú dosť vysoký podiel na prideľovaní vyčlenených verejných prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby sledovala plnenie zostávajúcich energetických projektov a podala o výsledkoch správu; žiada, aby sa zvýšil podiel projektov v oblasti vyraďovania z prevádzky a odpadu v zostávajúcom období plnenia programu Kozloduj;
39. zdôrazňuje, že je potrebná komplexná administratívna koordinácia medzi Štátnym podnikom pre rádioaktívny odpad, ktorý je v súčasnosti zodpovedný za bloky 1 – 2, a jadrovou elektrárňou Kozloduj, zodpovednou za bloky 3 – 4; vyzýva bulharskú stranu, aby zanalyzovala a urýchlene zaviedla potrebné zlepšenia v súvislosti s týmto rozdeleným riadením a/alebo ustanovila spoločné riadenie pre bloky 1 – 4;
40. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam Bulharska, Litvy a Slovenska.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Tri kandidátske krajiny – Litva, Slovensko a Bulharsko – prevádzkovali jadrové reaktory starého sovietskeho typu, ktoré podľa medzinárodného spoločenstva a v súlade s mnohostranným akčným programom prijatým v Mníchove na samite G7 v roku 1992 nebolo možné modernizovať s prijateľnými ekonomickými nákladmi tak, aby spĺňali minimálne bezpečnostné normy.
V rámci rokovaní o pristúpení do Európskej únie sa uvedené tri krajiny zaviazali v stanovenom termíne tieto jadrové reaktory odstaviť a následne vyradiť z prevádzky.
Európska únia uznala, že predčasné odstavenie znamená výnimočnú finančnú záťaž a v rámci solidarity sa zaviazala poskytovať do roku 2013 na vyradenie týchto reaktorov z prevádzky primeranú dodatočnú finančnú pomoc.
V období pred pristúpením bola pomoc Litve a Slovensku poskytovaná prostredníctvom programu PHARE
Program pomoci krajinám strednej a východnej Európy. , v rokoch 2004 – 2006 podľa protokolov k aktu o pristúpení a od roku 2007 sa nariadeniami Rady pre Litvu
Ú. v.
EÚ L 411, 30.12.2006, s.10. a Slovensko
Ú. v.
EÚ L 131, 23.5.2007, s.1. zabezpečilo pokračovanie poskytovania pomoci na obdobie rokov 2007 – 2013.
V období pred pristúpením do roku 2007 prispievala EÚ Bulharsku na vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky prostredníctvom programu PHARE, v období 2007 – 2009 bola pomoc poskytovaná podľa protokolu k zmluve o pristúpení (na základe stratégie odloženého vyradenia z prevádzky, ktorá vtedy bola prijatá); v roku 2009 Bulharsko požiadalo o predĺženie poskytovania finančnej pomoci, aby mohlo začať plniť revidovanú stratégiu okamžitého vyraďovania z prevádzky, a nariadením Rady
Ú. v.
EÚ L 189, 13.7.2010, s.9. sa zabezpečuje pokračovanie poskytovania pomoci v rokoch 2010 – 2013.
Prehľad poskytovania finančnej pomoci členským štátom v rokoch 1999 – 2013 (v miliónoch EUR) podľa toho, ako bola ustanovená v základných právnych aktoch (príslušné ročné záväzky upravené v dôsledku inflácie):
1999 – 2003
2004 – 2006
2007 – 2013
Súčet
Litva
210
285
837
1332
Slovensko
90
90
423
603
Bulharsko
155
185
510
850
Medzisúčet
455
560
1770
2785
Výšky aktuálnych záväzných súm pre uvedené tri krajiny na konci roku 2009: 878,5 milióna EUR pre Litvu, 363,7 milióna EUR pre Slovensko a 567,8 milióna EUR pre Bulharsko.
Právny základ
V protokole č. 4
Ú. v.
EÚ L 236, 23.9.2003, s.
931. k zmluve o pristúpení sa Litva zaviazala odstaviť blok 1 jadrovej elektrárne Ignalina pred rokom 2005, blok 2 najneskôr do 31. decembra 2009 a následne vyradiť tieto bloky z prevádzky.
V priebehu rokov 2004 – 2006 malo Spoločenstvo poskytnúť Litve dodatočnú finančnú pomoc na podporu vyradenia elektrárne z prevádzky a na riešenie dôsledkov jej odstavenia a vyradenia z prevádzky.
Pomoc na roky 2004 – 2006 mala byť vo výške 285 miliónov EUR (320 miliónov EUR po úprave v dôsledku inflácie).
Pomoc mala pokryť náklady na opatrenia v oblasti vyradenia z prevádzky; opatrenia na zlepšenie životného prostredia v súlade s acquis , opatrenia na modernizáciu s cieľom nahradiť konvenčné výrobné kapacity a ďalšie opatrenia potrebné v dôsledku rozhodnutia odstaviť elektráreň a vyradiť ju z prevádzky, ktoré prispievajú k nevyhnutnej reštrukturalizácii, skvalitneniu z hľadiska životného prostredia a modernizácii výroby energie, odvetvia prenosu a distribúcie energie, k zvýšeniu bezpečnosti dodávok energie a k zlepšeniu energetickej efektívnosti v Litve.
Pomoc mala zahŕňať opatrenia na podporu zamestnancov elektrárne pri udržiavaní vysokej úrovne bezpečnosti prevádzky v jadrovej elektrárni Ignalina v čase pred jej odstavením a počas vyraďovania z prevádzky.
Príspevok na niektoré opatrenia v rámci programu pre elektráreň Ignalina mohol narásť až do výšky 100 % celkových výdavkov.
Únia sa zaviazala poskytnúť primeranú dodatočnú pomoc Spoločenstva pri vyraďovaní z prevádzky po roku 2006 na základe rovnakých faktorov a zásad.
V protokole č. 9
Ú. v.
EÚ L 236, 23.9.2003, s.
931. k zmluve o pristúpení sa Slovensko zaviazalo odstaviť blok 1 jadrovej elektrárne Bohunice do 31. decembra 2006, blok 2 najneskôr do 31.decembra 2008 a následne vyradiť tieto bloky z prevádzky.
V priebehu rokov 2004 – 2006 malo Spoločenstvo poskytnúť Slovensku finančnú pomoc na podporu pri vyraďovaní elektrárne z prevádzky a na riešenie dôsledkov jej odstavenia a vyradenia z prevádzky.
Pomoc na roky 2004 – 2006 mala byť vo výške 90 miliónov EUR.
O pomoci sa malo rozhodnúť a mala sa uskutočniť v súlade s ustanoveniami uvedenými v nariadení Rady (EHS) č. 3906/89 o hospodárskej pomoci niektorým krajinám strednej a východnej Európy z 18. decembra 1989
Ú. v.
ES L 375, 23.12.1989, s.
11. .
V rozhodnutiach o pokračovaní poskytovania pomoci EÚ v tejto oblasti po roku 2006 bolo treba vziať do úvahy skutočnosť, že vyraďovanie jadrovej elektrárne Bohunice V1 z prevádzky bude musieť pokračovať aj po skončení finančného výhľadu na toto obdobie a že pre Slovensko to znamená významnú finančnú záťaž.
V článku 30 Protokolu o podmienkach a spôsobe prijatia Bulharskej republiky a Rumunska do Európskej únie
Ú. v.
EÚ L 157, 21.6.2005, s.
29. sa uvádza, že Bulharsko definitívne odstavilo bloky 1 a 2 jadrovej elektrárne Kozloduj s cieľom vyradiť ju následne z prevádzky a zaväzuje sa definitívne odstaviť (v roku 2006) a následne vyradiť z prevádzky bloky 3 a 4 tejto elektrárne.
V priebehu rokov 2007 – 2009 malo Spoločenstvo poskytnúť Bulharsku finančnú pomoc na podporu pri vyraďovaní blokov 1 – 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a na riešenie dôsledkov ich odstavenia a vyradenia z prevádzky.
Pomoc mala byť vo výške 210 miliónov EUR (ceny v roku 2004) a mala sa poskytovať v ročných balíkoch po 70 miliónov EUR (ceny v roku 2004) v rokoch 2007 – 2009.
Pomoc bola určená na pokrytie opatrení na podporu vyraďovania z prevádzky, opatrení zameraných na obnovu životného prostredia v súlade s acquis , opatrení na modernizáciu konvenčnej výroby energie, odvetvia prenosu a distribúcie, opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, opatrení na zvýšenie využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvýšenie bezpečnosti dodávok energie v Bulharsku.
V rokoch 2006 a 2007 prijala Európska rada nové nariadenie pre Litvu
Ú. v.
EÚ L 411, 30.12.2006, s.
10. a Slovensko
Ú. v.
EÚ L 131, 23.5.2007, s.
1. , čím sa vytvoril právny základ pokračovania pomoci Európskej únie týmto krajinám.
Od polovice roka 2010 poskytuje právny základ dodatočnej pomoci Európskej únie Bulharsku na roky 2010 – 2013 nové nariadenie Rady
Ú. v.
EÚ L 189, 13.7.2010, s.
9. .
Riadenie, audit a kontrola
Finančná pomoc Európskej únie bola každoročne poskytovaná vo forme príspevkov trom medzinárodným podporným fondom na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky, ktoré spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj.
Okrem toho od roku 2004 je časť finančnej pomoci pre Litvu takisto poskytovaná ako priama podpora krajine, aby mohla vykonávať ustanovenia článku 2.4
„Program Ignalina zahrnie opatrenia na podporu zamestnancov elektrárne pri udržiavaní vysokej úrovne bezpečnosti prevádzky v jadrovej elektrárni Ignalina pred jej odstavením a počas vyraďovania uvedených blokov z prevádzky.“ protokolu o pristúpení prostredníctvom národnej agentúry (Agentúry pre centrálne riadenie projektov (CPMA)).
V roku 2007 bol ustanovený riadiaci výbor členských štátov na pomoc Komisii pri plnení programov pomoci a postupy Komisie sa upravili.
Komisia a Európska banka pre obnovu a rozvoj podpísali memorandum o porozumení a v spolupráci s prijímajúcimi krajinami bol vytvorený spoločný riadiaci výbor, ktorého cieľom bolo zlepšiť koordináciu programu.
Program pomoci podlieha pravidelnému auditu a hodnoteniam: hodnotenie Litvy a Slovenska v polovici obdobia sa skončilo v roku 2007, interné audity Európskej komisie týkajúce sa všetkých troch programov v roku 2007, audit Agentúry pre centrálne riadenie projektov uskutočnili Európska komisia a Európsky dvor audítorov, audit na vyhlásenie o vierohodnosti (DAS2008), ako aj štúdiu o uskutočniteľnosti v súvislosti s úplným auditom výkonnosti uskutočnil Európsky dvor audítorov.
Európsky dvor audítorov v súčasnosti vykonáva audit výkonnosti všetkých troch programov a jeho osobitná správa sa očakáva na jeseň roka 2011.
Výhľad do budúcnosti
Pokiaľ ide o výhľad do roku 2013, keď sa končí súčasný finančný výhľad, možno na základe dosiahnutých výsledkov očakávať, že hlavné investičné projekty budú dokončené alebo takmer dokončené a nové štruktúry organizácie a riadenia vyraďovania elektrární z prevádzky budú zavedené a sfunkčnené.
Hoci odklady v programoch dosahujú takmer hraničné hodnoty, pričom by mohli ovplyvniť harmonogramy vyraďovania z prevádzky, v súčasnosti sa možno domnievať, že do roku 2013 sa začnú práce v oblasti demontáží a nakladania s odpadom, ktorý vznikne pri vyraďovaní elektrární z prevádzky, ako aj práca zamestnancov elektrární.
Posledný záväzok Európskej komisie je plánovaný na rok 2013.
Vykonávanie prác, ktoré sa budú financovať z tohto záväzku, však bude pokračovať aj po tomto termíne.
1.3.2011
STANOVISKO Výboru pre priemysel, výskum a energetiku
pre Výbor pre kontrolu rozpočtu
k efektívnosti a účinnosti financovania EÚ v oblasti vyraďovania atómových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky
( 2010/2104(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko: Zigmantas Balčytis
NÁVRHY
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku vyzýva Výbor pre kontrolu rozpočtu, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
A. keďže vlády Litvy, Slovenska a Bulharska počas prístupových rokovaní v rámci prístupových zmlúv súhlasili s tým, že uzavrú niektoré staršie jadrové reaktory, a pevne stanovili dátumy ich predčasného uzavretia,
B. keďže uzavretie a následné vyradenie týchto atómových elektrární z prevádzky predstavuje značnú finančnú a hospodársku stratu a pretrvávajúce zaťaženie, ktoré nemôžu plne niesť príslušné členské štáty,
C. keďže vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky a nakladanie s ich odpadom je technicky zložitá operácia, ktorá si vyžaduje značné finančné zdroje a je s ňou spojená environmentálna, technická, sociálna a finančná zodpovednosť,
1. konštatuje, že pri financovaní operácií vyraďovania z prevádzky by sa mala uplatňovať zásada „znečisťovateľ platí“ a že prevádzkovatelia jadrových zariadení by mali zaručiť, aby sa počas doby životnosti jadrových zariadení vyčleňovali primerané finančné zdroje na pokrytie budúcich nákladov na vyraďovanie z prevádzky; v týchto troch prípadoch však odstavenie atómových elektrární pred dosiahnutím konca životnosti znemožnilo vyčleniť nevyhnutné finančné prostriedky;
2. berie na vedomie, že pokiaľ nebudú včas prijaté potrebné opatrenia, operácie vyraďovania z prevádzky môžu predstavovať riziko pre verejné zdravie a životné prostredie, a preto by sa mali počas fungovania príslušného zariadenia vytvoriť a vyčleniť dostatočné finančné zdroje s cieľom zaručiť, že vyradenie jadrových zariadení z prevádzky sa uskutoční v súlade s bezpečnostnými normami;
3. poznamenáva, že EÚ má v oblasti vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky obmedzené skúsenosti, a preto zdôrazňuje, že otázka bezpečnosti má v prípade vyraďovania príslušných predčasne uzavretých atómových elektrární mimoriadny význam a všetky zúčastnené strany by to mali zohľadniť pri všetkých budúcich rozhodnutiach;
4. uznáva význam náležitej a transparentnej správy finančných zdrojov s primeranou vonkajšou kontrolou s cieľom zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž na trhu s energiou; odporúča v tejto oblasti transparentnosť a účasť verejnosti; domnieva sa, že na účely zadávania zákaziek by bolo žiaduce uplatňovať kritérium vzájomnosti v rámci Spoločenstva v prospech európskych podnikov, pričom by sa mali uplatňovať najmä zásady uvedené v článku 58 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich okrem iného v odvetví energetiky;
5. zdôrazňuje, že tri atómové elektrárne musia predložiť podrobný konečný plán vyradenia z prevádzky, ktorý je nutný na vypracovanie finančného plánu umožňujúceho predísť rizikám a neistote;
6. berie na vedomie, že predčasné vyradenie z prevádzky má priamy vplyv na energetické zdroje (a na ich cenu) príslušných členských štátov; je presvedčený, že v záujme vyrovnania sa s negatívnymi následkami by sa mal podporovať rozvoj alternatívnych a konkurencieschopných energetických zdrojov s nízkymi emisiami a že by sa mala venovať náležitá pozornosť vytváraniu vhodných kompenzačných mechanizmov na pokrytie nákladov spojených s vyraďovaním z prevádzky a s likvidáciou odpadu až do konečnej fázy, keď budú tri krajiny schopné znášať zvyšné náklady samy;
7. zdôrazňuje, že je potrebná väčšia koordinácia troch programov, aby sa zabezpečilo lepšie plánovanie aktivít a výmena získaných skúseností medzi nimi; skúsenosť s vyraďovaním reaktorov z prevádzky na konci ich ekonomickej životnosti môže byť užitočná pre Európsku úniu ako celok; vyzýva preto všetky zúčastnené strany, aby zabezpečili zhromaždenie a používanie najlepších postupov týkajúcich sa vyraďovania z prevádzky a aby zabezpečili čo najlepšie využitie získaných skúseností a údajov v členských štátoch, ktoré atómové elektrárne vlastnia;
8. vzhľadom na rôzne stratégie uplatňované členskými štátmi vyzýva Komisiu, aby preskúmala možné spôsoby zosúladenia prístupov k financovaniu vyraďovania z prevádzky v EÚ s cieľom zabezpečiť včasnú akumuláciu potrebných finančných zdrojov bez toho, aby sa ohrozila bezpečnosť a zabezpečenie procesu vyraďovania z prevádzky;
9. domnieva sa, že ak sa zharmonizuje postup vyraďovania z prevádzky, mali by sa zohľadniť príslušné administratívne štruktúry členských štátov a mal by sa zjednodušiť samotný proces riadenia zdrojov.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
28.2.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
39
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Robert Goebbels, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Arturs Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Béla Kovács, Philippe Lamberts, Marisa Matias, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Herbert Reul, Paul Rübig, Amalia Sartori, Konrad Szymański, Patrizia Toia, Ioannis A. Tsoukalas, Claude Turmes, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Antonio Cancian, Francesco De Angelis, Françoise Grossetête, Jolanta Emilia Hibner, Ivailo Kalfin, Mario Pirillo, Catherine Trautmann
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
3.3.2011
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
22
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Inés Ayala Sender, Andrea Češková, Jorgo Chatzimarkakis, Luigi de Magistris, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Gerben-Jan Gerbrandy, Ville Itälä, Iliana Ivanova, Elisabeth Köstinger, Monica Luisa Macovei, Christel Schaldemose, Bart Staes, Georgios Stavrakakis
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Zuzana Brzobohatá, Derk Jan Eppink, Christofer Fjellner, Monika Hohlmeier, Ivailo Kalfin, Marian-Jean Marinescu, Véronique Mathieu, Barbara Weiler
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Adam Gierek
