EP ocenil Schüssela za transparentnosť, v otázke ústavy však žiada väčší pokrok
Inštitúcie
2006-06-22 - 09:02
Europoslanci diskutovali so Schüsselom o výsledkoch summitu Rady
Politické skupiny dnes zablahoželali rakúskemu predsedníctvu Rady za sprístupnenie jej rokovaní verejnosti, čím sa EÚ stala v očiach verejnosti transparentnejšou.
Poslanci sa tiež potešili ubezpečeniu, že žiadna členská krajina nenamieta voči samotnej podstate navrhovanej Európskej ústavy.
Mnohí z nich však zároveň požadujú väčšie zapojenie občanov a pripomínajú, že by radi videli jednoznačnejšie závery o potrebných krokoch po 12-mesačnom "období úvah".
Predseda Európskeho parlamentu Josep BORRELL FONTELLES dnes o 11:00 otvoril mimoriadne plenárne zasadnutie EP v Bruseli.
O jeho uskutočnení rozhodla Konferencia predsedov politických skupín EP s cieľom poskytnúť poslancom priestor na prediskutovanie výsledkov minulotýždňového summitu Európskej rady za prítomnosti úradujúceho predsedu Rady Wolfganga Schüssela.
Rozprava sa venovala najmä otázke "obdobia relexie", ktoré vyhlásili lídri európskej "dvadsaťpäťky" po neúspešných referendách o Európskej ústave vo Francúzsku a Holandsku.
Ako prvý vstúpil v rozprave rakúsky kancelár a úradujúci predseda Rady Wolfgang SCHÜSSEL.
Uviedol, že obdobie reflexie bolo nevyhnutné, no samotné zamyslenie sa podľa neho nie je postačujúce.
"Musíme konať a mať stanovený presný harmonogram jednotlivých krokov", spomenul a dodal, že v texte ústavnej zmluvy treba urobiť "zmeny prostredníctvom zahrnutia nových prvkov, ktoré však nezmenia jej podstatu".
Ani jeden členský štát v Rade podľa neho nespochybnil ústavu ako takú, čo je najdôležitejšie.
Pripomenul tiež, že ďalšia fáza reflexie by mala skončiť najneskôr v druhej polovici roku 2007, pričom "veľa by sa malo objasniť" na špeciálnom a slávnostnom zasadnutí Rady, naplánovanom na marec 2007 v Berlíne.
Predseda Európskej Komisie José Manuel BARROSO označil výsledok summitu za potvrdenie toho, že Európa sa skutočne posúva vpred.
Aby však mohla zostať funkčná vo všetkých ohľadoch, je podľa neho dôležité uskutočniť inštitucionálne zmeny, ktoré navrhuje Ústava.
Čo sa týka dosahovania stanovených cieľov, EÚ podľa jeho slov nepotrebuje len zmenu pravidiel, ale aj zachovanie svojich hodnôt.
Budúcoročná Berlínska deklarácia musí preto podľa Barrossa byť "opätovným záväzkom, že dodržíme naše ciele a hodnoty.
Nemusí ísť o dlhý text, no musí hovoriť jasne o našich prioritách, hľadieť vpred a priniesť také riešenia, ktoré požadujú naši občania".
EÚ podľa neho nie je len trhom a predpismi, "ale aj hodnotami akými sú hudba, literatúra a európsky spôsob života, ktoré je potrebné v globalizovanom svete ochraňovať".
Hans-Gert POETTERING (EPP-ED, DE) za skupinu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov vyslovil presvedčenie, že Ústava je potrebná a to podľa neho musí byť východiskovým bodom akýchkoľvek diskusií na túto tému.
Vyslovil sa tiež za vytvorenie "pracovnej skupiny na politickej úrovni", zloženej zo zástupcov EP, Rady a Komsie, ktorí by hovorili o potrebných krokoch pred prijatím Berlínskej deklarácie v marci 2007.
Spomenul tiež zajtrajší summit EÚ - USA, v súvislosti s ktorým vyzval svojich dvoch predrečníkov, aby boli pri diskusiách s americkým prezidentom o Gantáname "dôrazní a presvedčiví".
Martin SCHULZ (PES, DE), predseda Socialistickej skupiny v Európskom parlamente, súhlasil s vyjadreniami Rady, že za posledný rok padlo veľa dôležitých rozhodnutí zlepšujúcich patovú situáciu, v ktorej sa Únia od minulého roku nachádzala, podľa neho však ich úspech nemožno pripisovať Rade.
Čo sa týka obdobia reflexie, bol podľa jeho slov "premárnený ďalší rok a preto treba už začať konať a nie naďalej odkladať konkrétne kroky".
Takisto ako Poettering, aj on spomenul zajtrajší summit s USA a otázku Gantánama označil za "právnu dieru", ktorej odstránenie musí americkému prezidentovi Rada a Komisia pripomenúť.
Silvana KOCH-MEHRIN (ALDE, DE) za Skupinu Aliancia liberálov a demokratov označila vo svojom prejave rakúske predsedníctvo za "umelecký úspech" vzhľadom na "pekné logo, hudbu a turnaje, ktoré ľudí zaujali", no v otázke politiky sa podľa nej rokovania minuli záujmu.
"Po období reflexie by už malo nasledovať obdobie výsledkov", uviedla a dodala, že túto skutočnosť "nikto neberie na vedomie".
V mene Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie vystúpila v pléne poslankyňa Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT).
Kritizovala Radu za jej mlčanlivosť o ďalších krokoch a za to, že v jej záveroch zo summitu nie je konkrétna zmienka o tom, ako do celého procesu nutných zmien zapojiť európskych občanov.
"Zasa budú slávnostné zasadnutia, no nebudú pri nich žiadny ľudia".
Kritiku adresovala tiež národným vládam a parlamentom, ktoré podľa nej často bránia len svoje práva a "nehrajú za EÚ".
V záveroch Rady jej tiež chýbala zmienka o ekologických aspektoch.
Gabrielle ZIMMER (GUE/NGL, DE) z Konfederatívnej skupiny Európskej zjednotenej ľavice - Nordickej zelenej ľavice vyzdvihla zo summitu rozhodnutie Rady o väčšej transparentnosti pri jej rokovaniach a pýtala sa, ako je možné, že štátnici niektorých krajín boli proti takémuto kroku.
Málo sa podľa nej hovorí o ľuďoch a problém vidí tiež v tom, že "nikto neskúma príčiny odmietnutia Európskej ústavy vo Francúzsku a v Holandsku", čo označila za "arogantnosť, ktorú občania nebudú akceptovať".
Za Skupinu Únie za Európu národov vystúpil v pléne Brian CROWLEY (UEN, IE), ktorý vyzval, aby sa robilo "to, čo je realizovateľné", a aby boli európski politici tiež "realistickí v odhade času, koľko to potrvá".
Ako ďalej uviedol, politici by mali vysvetľovať fakty a pozitíva EÚ vo svojich krajinách, pretože tam ich budú občania počúvať najviac.
"Myslím, že ma budú pozornejšie počúvať v Írsku, tak ako budú Francúza pozornejšie počúvať vo Francúzsku.
Musíme pritom predovšetkým hovoriť čestne a pravdivo, a ľuďom nesmieme klamať.
Budúcnosť EÚ musí byť založená na cti a faktoch a občanom musíme hovoriť o všetkých pozitívach, ktoré im Únia priniesla".
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) zo Skupiny nezávislosť/demokracia vyzdvihol snahu Rady rokovať transparentne, no zároveň dodal, že ide len o zlomok všetkých rozhodnutí.
Prítomných poslancov sa zas spýtal, prečo chcú "nútiť ľudí, aby ratifikovali ústavu, keď si to neželajú".
Slovenskí europoslanci počas rozpravy nevystúpili.
20060621STO09207
SK
1
PHOTO
20060620PHT09186.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
