6.10.2009 SPOLOČNÝ NÁVRH UZNESENIA predložený v súlade s článkom 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
ktorý nahrádza návrhy skupín:
S&D ( B7‑0082/2009 )
ALDE ( B7‑0083/2009 )
PPE ( B7‑0086/2009 )
o samite G20 z 24. – 25. septembra 2009 v Pittsburghu
Jean-Paul Gauzès
,
Corien Wortmann-Kool
v mene poslaneckého klubu PPE
Martin Schulz
,
Stephen Hughes
,
Hannes Swoboda
,
Udo Bullmann
v mene skupiny S&D
Guy Verhofstadt
,
Sylvie Goulard
v mene skupiny ALDE
PE428.686v01-00 } PE428.687v01-00 } PE428.690v01-00 } RC1 Uznesenie Európskeho parlamentu o samite G20 z 24. – 25. septembra 2009 v Pittsburghu
Európsky parlament,
– – so zreteľom na vyhlásenie vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G20 vydané po samite v Pittsburghu 25. septembra 2009,
– so zreteľom na závery skupiny G20 z 2. apríla 2009 v Londýne a na svoje uznesenie z 24. apríla 2009 o londýnskom samite G20 z 2. apríla 2009 Prijaté texty, P6_TA(2009)0330 .
,
– so zreteľom na vyhlásenie skupiny G20 z 15. novembra 2008 vo Washingtone,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. apríla 2009 s názvom Podpora rozvojových krajín pri riešení krízy (KOM(2009)160),
– so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia týkajúce sa zmeny klímy, a najmä uznesenia zo 4. februára 2009 o odporúčaniach pre budúcu integrovanú politiku Európskej únie v oblasti boja proti zmene klímy – 2050: budúcnosť sa začína dnes Prijaté texty, P6_TA(2009)0042 .
a z 11. marca 2009 o stratégii EÚ vo vzťahu ku komplexnej dohode o zmene klímy v Kodani a k poskytnutiu dostatočných finančných prostriedkov na politiku boja proti zmene klímy Prijaté texty P6_TA(2009)0121 .
,
– so zreteľom na Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest (Global Jobs Pact) Medzinárodnej organizácie práce (MOP) z júna 2009,
– so zreteľom na rozvojové ciele tisícročia Organizácie Spojených národov a záväzky pomoci členských štátov EÚ pri odstraňovaní hladu a chudoby,
– so zreteľom na dohodnutý prístup na samite G20 v Pittsburgu, ktorý schválili hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ v Bruseli 17.septembra 2009,
– so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
A. keďže proces hospodárskej obnovy nie je dokončený; keďže boj proti rastúcej nezamestnanosti zostáva najvýznamnejšou a najnaliehavejšou otázkou; keďže miera nezamestnanosti v Európe dosiahla v júli desaťročné maximum 9,5 % a predpokladá sa, že bude ďalej rásť,
B. keďže jednou z hlavných úloh, ktoré treba splniť v snahe zabezpečiť obnovenie hospodárskeho rastu, je obnova dopytu zo strany súkromných subjektov; keďže na dosiahnutie silného hospodárskeho rastu, ktorý bude vyrovnaný a trvalo udržateľný, je dôležitý rozhodujúci pokrok v reformách;
C. keďže súčasné hospodárske problémy by sa mali využiť ako príležitosť na podporu lisabonsko-göteborských cieľov a pripomenutie záväzku bojovať proti nezamestnanosti a zmene klímy a znížiť spotrebu energie a na vytvorenie európskej stratégie, ktorou by sa zabezpečil prechod od krízového riadenia k dlhodobo udržateľnej hospodárskej obnove,
D. keďže značné nedostatky v oblasti regulácie a dohľadu spolu s ľahkomyseľným a nezodpovedným podstupovaním rizika zo strany niektorých finančných inštitúcií, ako aj nadbytočná likvidita z dôvodu uvoľnenej menovej politiky v niektorých častiach sveta prispeli významnou mierou k súčasnej kríze;
E. keďže z hľadiska ekonomiky je nevyhnutná lepšia medzinárodná koordinácia, pričom zamedzenie akýmkoľvek protekcionistickým tendenciám si vyžaduje silnú mnohostrannú spoluprácu; keďže nečinnosť v oblasti politiky môže zvádzať finančné inštitúcie k tomu, aby postupovali ako v minulosti,
F. keďže skupina G 20 nesie spoločnú zodpovednosť za zmierňovanie sociálnych dôsledkov krízy, a to predovšetkým v rozvojových krajinách, ktoré boli najviac zasiahnuté vedľajšími následkami krízy,
G. keďže zahraničné (offshore) centrá narúšajú finančnú reguláciu a sú prekážkou pri plnení cieľov tisícročia,
Všeobecné poznámky.
Obnova rastu
1. víta dohody dosiahnuté na samite G20 vrátane záväzku zamedziť akémukoľvek predčasnému ukončeniu stimulačných opatrení; so znepokojením si však všíma rýchly nárast verejného dlhu a rozpočtových deficitov; zdôrazňuje význam dosiahnutia zdravých verejných financií a zabezpečenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti, aby sa predišlo prílišnému zadlženiu budúcich generácií; naliehavo žiada, aby sa už teraz začali vypracúvať účinné únikové stratégie, aby ich bolo možné uplatniť hneď ako to hospodárska obnova umožní;
2. zdôrazňuje, že okamžitými prioritami musí byť zabezpečenie silného a trvalo udržateľného rastu reálnej ekonomiky, zabezpečenie riadneho fungovania kapitálových trhov a poskytovania úverov, udržanie a podpora zamestnanosti a ochrana ľudí pred nepriaznivými vplyvmi krízy, pričom osobitnú pozornosť treba venovať najchudobnejším a najzraniteľnejším;
3. víta skutočnosť, že na samite G20 sa venovala pozornosť otázke celosvetovej nerovnováhy, ktorá je základnou príčinou finančnej krízy; pripomína, že v záujme predchádzania vzniku finančnej krízy v budúcnosti je potrebné riešiť základné príčiny (vrátane nadmerných obchodných deficitov a prebytkov), ktorých dôsledky siahajú ďaleko za oblasť bankovej a finančnej regulácie a inštitucionálneho riadenia; domnieva sa, že účinná mnohostranná reakcia na krízu musí zahŕňať riešenie príčin nerovnováhy výmenných kurzov a kolísavosti cien komodít v mnohostranných rámcoch;
4. ľutuje však, že neexistuje vyhodnotenie hlavných nedostatkov v oblasti regulácie a dohľadu, ktoré zapríčinili finančnú krízu, aby bolo možné predísť opakovaniu rovnakých omylov v tejto oblasti, a teda aj ďalšej kríze rovnakého druhu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nedosiahol pokrok v súvislosti s financovaním celosvetového boja proti zmene klímy;
5. víta opätovne potvrdený záväzok dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia a splniť prísľuby v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci vrátane záväzkov v súvislosti s iniciatívou Pomoc pre obchod, odpustením dlhov, ako aj záväzkov z Gleneagles,
6. víta dohodu vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G20 pripraviť medzinárodný rámec pre daň z finančných transakcií a vyzýva na urýchlené dosiahnutie pokroku s cieľom zabezpečiť, aby sa finančný sektor spravodlivou mierou podieľal na hospodárskej obnove a rozvoji, pretože náklady vyplývajúce z krízy zatiaľ znášajú len daňoví poplatníci, verejné služby a občania;
Dôraz na pracovné miesta
7. víta rozhodnutie vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G20 postaviť otázku dôstojných pracovných miest do čela obnovy a reformy a víta predovšetkým úlohu, ktorá bola dohodnutá pre MOP;
8. víta záväzok skupiny G20 zaoberať sa krízou v oblasti zamestnanosti na medzinárodnej úrovni a posilniť podporu pre najzraniteľnejšie osoby, ktoré sú najviac postihnuté krízou a ktoré najviac potrebujú spoločnú akciu; v tejto súvislosti víta vytvorenie varovného systému zameraného na sledovanie miery zraniteľnosti na celosvetovej úrovni;
9. žiada, aby záväzok medzinárodného spoločenstva vyústil do konkrétnej činnosti a aby sa uplatňoval predovšetkým prostredníctvom podporovania dôraznej agendy ekologických pracovných miest;
10. uznáva, že je dôležité vytvoriť rámec pre budúci hospodársky rast zameraný na zamestnanosť a prednostne venovať pozornosť podporovaniu dôstojných pracovných miest v rámci plánov obnovy;
11. víta Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest MOP a vyzýva na jeho urýchlené uplatňovanie, najmä na vytvorenie anticyklického fondu pre pracovné miesta na medzinárodnej úrovni a ambicióznych balíkov fiškálnych stimulov, ktoré budú podporovať tvorbu pracovných miest a ich zachovanie pomocou efektívnych služieb zamestnanosti, ako aj silných sociálnych politík na podporu zraniteľných skupín a zabezpečenie kúpnej sily minimálnych miezd;
12. trvá na tom, že ratifikácia a uplatňovanie dohovorov MOP sú v tejto súvislosti nevyhnutné a žiada, aby boli začlenené do obchodných dohôd WTO; vyzýva aj na ďalšie posilnenie spolupráce kľúčových medzinárodných organizácií;
13. podporuje iniciatívy týkajúce sa nových foriem finančných služieb, ako je mikrofinancovanie, ktorých cieľom je zlepšiť prístup k finančným službám pre najchudobnejších;
14. trvá na význame podpory sociálneho dialógu na všetkých úrovniach s cieľom predchádzať mzdovú defláciu a zabezpečiť rast miezd, ktorý zodpovedá rastu produktivity práce;
Posilňovanie finančného dohľadu a regulácie
15. víta výzvu ministrov financií a guvernérov centrálnych bank krajín G20 dosiahnuť dohodu o medzinárodnom rámci reformy v nasledovných kľúčových oblastiach finančného sektora:
— vytvorenie vysoko kvalitného kapitálu a zmiernenie cyklickosti,
— reforma kompenzačných praktík na podporu finančnej stability,
— zlepšenie trhov s OTC derivátmi,
— riešenie cezhraničných rozhodnutí a systémovo dôležitých finančných inštitúcií,
— reforma v oblasti dohľadu vo finančnom sektore, ktorá bude v súlade s globálnym rámcom;
16. víta odhodlanie zmeniť systém globálnej finančnej regulácie a súhlasí s konštatovaním, že sa dosiahol značný pokrok, no domnieva sa, že mnohé schválené zmeny sa doposiaľ nezačali uplatňovať v plnej miere a že ešte zostáva uskutočniť mnoho opatrení;
17. berie na vedomie, že krajiny skupiny G20 prisľúbili komplexný dohľad nad všetkými inštitúciami, ktoré majú z hľadiska systému významnú úlohu, a nad finančnými nástrojmi; domnieva sa, že na zamedzenie ďalším krízam je potrebný centralizovanejší prístup k dohľadu nad finančným trhom a zastáva názor, že Európska únia by sa mala snažiť o vybudovanie silnejšej finančnej štruktúry v oblasti dohľadu, ktorej cieľom by bolo ustanovenie jednotného orgánu finančného dohľadu;
18. zastáva názor, že medzinárodná koordinácia musí viesť k postupnému zlepšovaniu pravidiel obozretného podnikania na celom svete s cieľom zamedziť regulačnej arbitráži; zdôrazňuje, že pokrok dosiahnutý v širšom kontexte skupiny G20 spočíva v prístupe tzv. minimálnej harmonizácie, ktorý nesmie brániť EÚ v uplatňovaní prísnejších štandardov; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že EÚ je ambicióznejšia, čo sa týka rozsahu a požiadaviek na reguláciu a dohľad, ako vyplýva z nedávno prijatých alebo prerokúvaných právnych predpisov;
19. víta opätovne potvrdený záväzok dosiahnuť, aby finančné inštitúcie podliehali prísnejším pravidlám podstupovania rizika a zaviesť také riadenie, v rámci ktorého sa odmeňuje na základe dlhodobých výsledkov a celkovej väčšej transparentnosti; s potešením víta záväzok prijať rámec Bazilej II do roku 2011 a zavedenie pomeru zadlženia (leverage ratio) harmonizovaného na medzinárodnej úrovni; domnieva sa, že tieto všeobecné zásady a ciele by mali dodržiavať všetci účastníci trhu vždy, keď ide o ochranu investorov, daňových poplatníkov a spotrebiteľov;
20. vyzýva Komisiu, aby do záväzných európskych právnych predpisov urýchlene transponovala záväzky týkajúce sa bonusov prijaté na samite skupiny G20; vyzýva vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G20, aby sprísnili svoje návrhy v oblasti tvorby kapitálu a reformy postupov kompenzácií a aby zabezpečili jednotný prístup pracovníkov v oblasti dohľadu na celosvetovej úrovni týkajúci sa sankcií;
21. zastáva názor, že zásady cezhraničnej spolupráce v oblasti krízového riadenia musia byť ihneď uvedené do praxe; vyzýva Radu pre finančnú stabilitu, aby pred schvaľovaním návrhov, ktoré sa majú prijať do konca októbra 2010 pre systémovo dôležité finančné inštitúcie, konzultovala s Európskym parlamentom;
22. uznáva, že dosiahnuté výsledky v boji proti nespolupracujúcim jurisdikciám (daňovým rajom) sú významné, ale stále nie sú dostatočné; vyzýva Celosvetové fórum pre transparentnosť a výmenu informácií, aby zlepšilo daňovú transparentnosť a výmenu informácií tak, aby krajiny mohli plne uplatňovať svoje daňové právo na ochranu svojej daňovej základne; podporuje krajiny G20 v tom, aby uplatnili protiopatrenia proti daňovým rajom od marca 2010 v prípadoch, že nebudú spolupracovať;
23. víta napredovanie v oblasti bankového tajomstva: rozšírenie Globálneho fóra pre transparentnosť a výmenu informácií OECD; konštatuje však, že niektoré jurisdikcie, ktoré prisľúbili uplatňovanie noriem, doposiaľ nesplnili tento záväzok; vyzýva na vytvorenie efektívneho systému na predchádzanie daňových únikov ako aj odhaľovanie a stíhanie ich páchateľov; zdôrazňuje význam vytvorenia štandardizovaného systému predkladania správ;
24. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že sa nerieši otázka morálneho hazardu a že otázka prepojenia noriem v oblasti obozretného podnikania pre systémové inštitúcie a otázka nákladov, ktoré sú spojené so zlyhaním týchto inštitúcií, bola odložená na október 2010; vyzýva, aby návrhy na riešenie otázky reštrukturalizácie a prehodnotenia obchodných modelov vo finančnom sektore riešili problém „too big to fail“ (príliš veľký na to, aby zlyhal/skrachoval);
Posilňovanie našich globálnych finančných inštitúcií
25. víta plán G20 uskutočniť reformy medzinárodných finančných inštitúcií a požaduje, aby sa začali čo najskôr; očakáva ďalekosiahlu reformu celosvetovej hospodárskej a finančnej správy; podporuje zlepšenie MMF a Svetovej banky ako kľúčového prvku úsilia o zlepšenie dôveryhodnosti, legitímnosti a efektívnosti týchto inštitúcií; očakáva zlepšenie zastúpenia rozvojových krajín v medzinárodných finančných inštitúciách; víta záväzok zmeniť podiel kvót v prospech rýchlo sa rozvíjajúcich trhov a rozvojových krajín; pripomína význam predchádzania procyklickým politikám s cieľom smerovať k hospodárskej obnove;
26. vyzýva na vytvorenie mechanizmu na presun niektorých nových príspevkov členských štátov, ktoré im boli pridelené v rámci zvláštnych práv čerpania MMF (Special Drawing Rights – SDR) pre krajiny s nízkymi príjmami, čim by sa mohla zdvojnásobiť strednodobá koncesná kapacita MMF požičiavať;
27. víta záväzky k otvorenému globálnemu hospodárstvu; domnieva sa, že oživenie svetového obchodu je dôležité pre obnovenie celosvetového rastu; v tejto súvislosti opäť zdôrazňuje svoj postoj proti akejkoľvek forme protekcionizmu a naďalej nalieha na dosiahnutie pokroku v zabezpečovaní prístupu na trh, ktorý by neznevýhodňoval rozvojové krajiny, a to odstránením svojvoľných colných a iných bariér, ako aj dodržiavaním pravidiel voľného a spravodlivého obchodu; aj naďalej je odhodlaný snažiť sa o celosvetové, ambiciózne a vyrovnané uzavretie kola rokovaní v Dauhe v súlade so svojim mandátom a vyzýva vedúcich predstaviteľov, aby nezabúdali na najvýznamnejší rozvojový cieľ tohto kola rokovaní;
28. víta, že G20 uznáva dôležitosť trvalo udržateľnejšieho svetového hospodárstva; zdôrazňuje, že dosiahnutie záväznej dohody o zmene klímy na nadchádzajúcej konferencii v Kodani je skutočne dôležité; upozorňuje však, že vedúci činitelia G20 by mali uznať rozsiahlu povahu problémov celosvetovej trvalej udržateľnosti; vyzýva ministrov financií skupiny G20, aby ako kľúčový prvok kolektívnej reakcie na globálnu ekonomickú krízu uvoľnili zdroje na podporu krátkodobých opatrení v oblasti klímy v rozvojových krajinách;
29. zdôrazňuje skutočnosť, že všetky prijaté záväzky sa musia v plnej miere dodržiavať, rýchlo zaviesť a spresniť na vnútroštátnej aj medzinárodnej úrovni s cieľom obnoviť dôveru a dosiahnuť čo najväčšiu hospodársku obnovu;
30. domnieva sa, že zastúpenie EÚ na schôdzach G20 musí byť predmetom dôkladnej diskusie jej troch hlavných inštitúcií a členských štátov; je presvedčený o tom, že Európska únia sa musí dohodnúť na spoločnej pozícii na medzinárodných fórach, najmä čo sa týka stretnutí krajín skupiny G20, a trvá na tom, aby EÚ mala na medzinárodných rokovaniach súdržnejšie zastúpenie;
31. zdôrazňuje význam dohody o finančných prostriedkoch na pomoc chudobným krajinám prispôsobiť sa zmene klímy, ktorá sa dosiahla na rokovaniach UNFCCC v Kodani, a význam zabezpečenia spoľahlivých a predvídateľných mechanizmov financovania, ktoré sú doplnkovými k oficiálnej rozvojovej pomoci; vyjadruje poľutovanie nad tým, že táto otázka bola odložená do uskutočnenia rokovaní UNFCCC v Kodani a opätovne pripomína, že Európska únia by mala spravodlivou mierou prispievať k financovaniu zmierňovania a prispôsobovania, zodpovedajúcemu výsledkom vedeckých výskumov závažnosti dôsledkov zmeny klímy a rozsahu nákladov, ktoré s ňou súvisia;
32. upriamuje pozornosť na pretrvávajúcu potravinovú krízu a víta rozhodnutie podporiť iniciatívu Svetovej banky týkajúcu sa potravín; vyzýva krajiny poskytujúce pomoc, aby zabezpečili transparentnosť a zodpovednosť v súvislosti s distribúciou potravinovej pomoci;
33. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Európskej centrálnej banke, vládam a parlamentom členských štátov, vládam a parlamentom krajín skupiny G20 a Medzinárodnému menovému fondu.
