P7_TA(2010)0039
Zelená kniha o reforme spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva
A7-0014/2010
Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. februára 2010 o zelenej knihe o reforme spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva ( 2009/2106(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu Ú. v.
ES L 358, 31.12.2002, s.
59.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. januára 2002 o zelenej knihe Komisie o budúcnosti spoločnej politiky rybného hospodárstva Ú. v.
ES C 271 E, 7.11.2002, s.
67.
,
–
so zreteľom na dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982,
–
so zreteľom na Dohodu o vykonávaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov z 10. decembra 1982 o morskom práve, v súvislosti so zachovaním a riadením zásob rýb, ktoré sa vyskytujú súčasne na viacerých miestach oceánov, a zásob druhov rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti z roku 1995 (newyorská dohoda zo 4. augusta 1995),
–
so zreteľom na kódex správania pre zodpovedný rybolov FAO, prijatý 31. októbra 1995,
–
so zreteľom na kódex správania Európskeho poradného výboru pre vnútrozemské rybné hospodárstvo (EIFAC) pre rekreačný rybolov prijatý v máji 2008,
–
so zreteľom na záverečné vyhlásenie Svetového samitu o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v Johannesburgu od 26. augusta do 4. septembra 2002,
–
so zreteľom na obnovenú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja EÚ prijatú Európskou radou 15. až 16. júna 2006,
–
so zreteľom na rámcovú smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) Ú. v.
EÚ L 164, 25.6.2008, s.
19.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie o úlohe spoločnej politiky rybného hospodárstva pri implementovaní ekosystémového prístupu k správe morí ( KOM(2008)0187 ) a na svoje uznesenie z 13. januára 2009 o SPRH a ekosystémovom prístupe k riadeniu rybného hospodárstva Prijaté texty, P6_TA(2009)0009 .
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie o nástrojoch správy založených na právach rybolovu ( KOM(2007)0073 ) a na svoje uznesenie z 10. apríla 2008 o nástrojoch správy založených na právach rybolovu Ú. v.
EÚ C 247 E, 15.10.2009, s.
1.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Zavádzanie trvalej udržateľnosti do rybného hospodárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu ( KOM(2006)0360 ) a na svoje uznesenie zo 6. septembra 2007 o uplatňovaní zásady trvalej udržateľnosti v rybnom hospodárstve EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu Ú. v.
EÚ C 187 E, 24.7.2008, s.
228.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Politika zníženia množstva nežiaducich vedľajších úlovkov a odstraňovania odpadu v rámci európskeho rybného hospodárstva ( KOM(2007)0136 ) a na svoje uznesenie z 31. januára 2008 o tomto oznámení Ú. v.
EÚ C 68 E, 21.3.2009, s.
26.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenia z 24. apríla 2009 s názvom Riadenie v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva: Európsky parlament, regionálne poradné rady a ďalší aktéri Prijaté texty, P6_TA(2009)0317 .
, ako aj na svoje uznesenie zo 6. septembra 2006 o akčnom pláne 2006 – 2008 na zjednodušenie a zlepšenie spoločnej politiky rybného hospodárstva Ú. v.
EÚ C 305 E, 14.12.2006, s.
155.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 3. septembra 2008 s názvom Európska stratégia pre morský a námorný výskum: Ucelený rámec európskeho výskumného priestoru na podporu trvalo udržateľného využívania oceánov a morí ( KOM(2008)0534 ) a na svoje uznesenie z 19. februára 2009 o aplikovanom výskume týkajúcom sa spoločnej politiky rybného hospodárstva Prijaté texty, P6_TA(2009)0065 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenia zo 6. júla 2005 o návrhu na nariadenie Rady Európskom fonde pre rybné hospodárstvo Ú. v.
EÚ C 157 E, 6.7.2006, s.
324.
, z 15. júna 2006 o pobrežnom rybolove a problémoch, ktorým čelia rybárske spoločenstvá Ú. v.
EÚ C 300 E, 9.12.2006, s.
504.
, z 15. decembra 2005 o sieťach žien: rybolove, poľnohospodárstve a diverzifikácii Ú. v.
EÚ C 286 E, 23.11.2006, s.
519.
a z 28. septembra 2006 o zlepšení hospodárskej situácie v odvetví rybného hospodárstva Ú. v.
EÚ C 306 E, 15.12.2006, s.
417.
,
–
osobitnú správu č. 7/2007 Dvora audítorov o systémoch kontrol, inšpekcií a sankcií týkajúcich sa pravidiel zachovania zdrojov rybného hospodárstva Spoločenstva, na nariadenie Rady (ES) 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na prevenciu a odstránenie nezákonného, neohláseného a neregulovaného rybolovu a na odrádzanie od neho Ú. v.
EÚ L 286, 29.10.2008, s.
1.
, na nariadenie Rady (ES) 1006/2008 z 29. septembra 2008 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel tretích krajín do vôd Spoločenstva Ú. v.
EÚ L 286, 29.10.2008, s.
33.
, na nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej rybárskej politiky Ú. v.
EÚ L 343, 22.12.2009, s.
1.
a na svoje uznesenia z 23. februára 2005 Ú. v.
EÚ C 304 E, 1.12.2005, s.
258.
, 15. februára 2007 Ú. v.
EÚ C 287 E, 29.11.2007, s.
502.
, 5. júna 2008 Prijaté texty, P6_TA(2008)0245 .
, 10. apríla 2008 Ú. v.
EÚ C 247 E, 15.10.2009, s.
87.
a 22. apríla 2009 Prijaté texty, P6_TA(2009)0255 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 12. decembra 2007 o spoločnej organizácii trhov s výrobkami rybolovu a akvakultúry Ú. v.
EÚ C 305 E, 18.12.2008, s.
271.
,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie, ktorým sa otvára diskusia o prístupe Spoločenstva k schémam udeľovania environmentálnej značky produktom rybných hospodárstiev ( KOM(2005)0275 ), a na svoje uznesenie zo 7. septembra 2006 o tejto problematike Ú. v.
EÚ C 305 E, 14.12.2006, s.
233.
,
–
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a svoje uznesenie zo 7. mája 2009 o novej úlohe a kompetenciách Európskeho parlamentu pri vykonávaní Lisabonskej zmluvy Prijaté texty, P6_TA(2009)0373 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenia z 12. júla 2007 o budúcnosti námornej politiky Európskej únie: Európskej vízii pre oceány a moria Ú. v.
EÚ C 175 E, 10.7.2008, s.
531.
a 2. septembra 2008 o rybolove a akvakultúre v kontexte integrovaného riadenia pobrežných oblastí v Európe Prijaté texty, P6_TA(2008)0382 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. februára 2009 s názvom 2050: Budúcnosť sa začína dnes – odporúčania pre budúcu integrovanú politiku EÚ proti zmene klímy Prijaté texty, P6_TA(2009)0042 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2009 o stratégii EÚ na kodanskú konferenciu o zmene klímy Prijaté texty, P7_TA(2009)0089 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenia zo 4. decembra 2008 o vypracovaní európskeho plánu regulácie populácie kormoránov s cieľom zníženia škôd, ktoré kormorány spôsobujú populáciám rýb, rybnému hospodárstvu a akvakultúre Prijaté texty, P6_TA(2008)0583 .
,
–
so zreteľom na oznámenia Komisie o integrovanej námornej politike, najmä na oznámenia s názvom Usmernenia pre integrovaný prístup k námornej politike: smerom k uplatňovaniu najlepšej praxe v integrovanom riadení námorných záležitostí a konzultáciách so zainteresovanými stranami ( KOM(2008)0395 ), Návod na námorné priestorové plánovanie: dosiahnutie spoločných zásad v EÚ ( KOM(2008)0791 ), Budovanie medzinárodného rozmeru integrovanej námornej politiky Európskej únie KOM(2009)0536 ) a na nedávnu správu o pokroku o integrovanej námornej politike EÚ ( KOM(2009)0540 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Vytvoriť udržateľnú budúcnosť pre akvakultúru – Nový podnet pre stratégiu udržateľného rozvoja európskej akvakultúry ( KOM(2009)0162 ),
–
so zreteľom na zelenú knihu Komisie s názvom Reforma spoločnej rybárskej politiky ( KOM(2009)0163 ),
–
so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre rybné hospodárstvo ( A7-0014/2010 ),
A.
so zreteľom na zásadnú potrebu zachovať populácie rýb, ak má byť odvetvie rybolovu schopné zásobovať verejnosť rybami a zabezpečiť potravinovú rovnováhu v členských štátoch a v EÚ ako celku, ako aj na jeho hlavný prínos k sociálnemu a hospodárskemu blahobytu pobrežných komunít, miestnemu rozvoju, zamestnanosti, ochrane a tvorbe ekonomickej činnosti predchádzajúcej rybolovu a nadväzujúcej naň, dodávkam čerstvých rýb a ochrane miestnych kultúrnych tradícií,
B.
keďže dohovor Organizácie spojených národov o morskom práve z roku 1982 by mal byť trvalým základom pre formovanie spoločnej rybárskej politiky (SRP), a to najmä pokiaľ ide o ustanovenia o medzinárodnej správe odvetvia rybolovu,
C.
keďže reforma SRP musí zohľadniť politiku EÚ v oblasti životného prostredia, ktorá je zakotvená v zmluvách, a vyhlásenie z Bali z decembra 2007,
D.
keďže EÚ je subjekt medzinárodného práva a z ustanovení jej zmlúv a pravidiel fungovania vyplýva výslovný zámer zaručiť hospodársku, sociálnu a politickú integráciu jej politík vrátane SRP,
E.
keďže základný cieľ SRP je stanovený v nariadení (ES) č. 2371/2002 a spočíva v zaručení trvalo udržateľného rozvoja odvetvia rybného hospodárstva, jeho realizovateľnosti z ekonomického a sociálneho hľadiska a zabezpečení dobrého stavu morských zdrojov, čo je základný predpoklad na vykonávanie rybolovu v súčasnosti a v budúcnosti,
F.
keďže SRP zlyhala pri realizácii svojho hlavného cieľa a je dôkazom toho, že príliš centralizovaná politika smerujúca zhora nadol nefunguje,
G.
so zreteľom na rôznorodosť európskych morí a osobitnú povahu flotily a rybolovných postupov v každej z týchto oblastí,
H.
keďže Rada vo svojom uznesení z 3. novembra 1976, a najmä jeho prílohe VII stanovila ochranu osobitných potrieb regiónov, v ktorých miestne obyvateľstvo obzvlášť závisí od rybolovu a s ním súvisiacich činností,
I.
keďže v článku 1 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č.°2371/2002 sa stanovuje, že SRP sa vzťahuje na ochranu, využívanie živých vodných zdrojov, akvakultúry a hospodárenie s nimi a na spracovanie a uvádzanie výrobkov rybného hospodárstva a akvakultúry na trh, keď sú tieto činnosti vykonávané na území členských štátov alebo vo vodách Spoločenstva alebo rybárskymi loďami Spoločenstva alebo štátnymi príslušníkmi členských štátov bez toho, aby bola dotknutá priama zodpovednosť štátu, v ktorom je loď zaregistrovaná,
J.
keďže 88% populácií rýb Spoločenstva sa využíva nad hranicu maximálneho udržateľného výnosu (MSY) a 30% z týchto zdrojov sa nachádza za hranicou bezpečných biologických úrovní, z čoho vyplývajú vážne dôsledky pre udržateľnosť odvetvia,
K.
keďže uplatňovanie SRP priamo súvisí s tak rozsiahlymi oblasťami ako ochrana životného prostredia, zmena klímy, bezpečnosť, zdravie, verejné zdravie, ochrana spotrebiteľov a regionálny rozvoj, vnútorný a medzinárodný obchod, vzťahy s tretími krajinami a rozvojová spolupráca a keďže je dôležité zaručiť náležitú a dôkladnú harmonizáciu všetkých týchto oblastí pri plnom rešpektovaní zásady subsidiarity,
L.
keďže v súlade so smernicou 2008/56/ES by mali členské štáty prijať potrebné opatrenia na dosiahnutie alebo zachovanie dobrého environmentálneho stavu morského prostredia Európskej únie najneskôr do roku 2020, čo si vyžiada reguláciu rybolovných činností v rámci SRP,
M.
keďže existuje zjavný nepomer medzi úrovňou príjmov ľudí živiacich sa rybolovom a inými skupinami obyvateľstva; keďže je nevyhnutné zaručiť im spravodlivú životnú úroveň, a to najmä zvyšovaním ich individuálnych zárobkov,
N.
keďže súčasná geopolitická, hospodárska a sociálna situácia, ako aj vymedzenie strategického a akčného plánu na ochranu a trvalo udržateľný rozvoj oceánov a morí v Európe a vo svete (integrovaná námorná politika – IMP) sú dôvodom pre náš záväzok k vytvoreniu udržateľnej SRP z hľadiska životného prostredia a zo sociálneho a ekonomického hľadiska, v súvislosti s ktorou je v súlade s Lisabonskou zmluvou rozšírená rozhodovacia právomoc Európskeho parlamentu,
O.
keďže rybolov je jednou z hlavných činností, ktoré využívajú more a jeho zdroje, a mal by sa preto považovať za kľúčovú súčasť riadenia integrovanej námornej politiky (IMP),
P.
keďže Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC), v ktorom sú zastúpení vedci z celého sveta, posúdil vplyv zmeny klímy a skonštatoval, že vzhľadom na určitú bezprecedentnú súhru faktorov a problémov spojených so zmenou klímy môžu byť ohrozené mnohé ekosystémy,
Q.
keďže povaha obmedzení, ktoré ovplyvňujú najvzdialenejšie regióny a ktorých trvalosť, intenzita a spolupôsobenie ich odlišujú od ostatných regiónov EÚ s nevýhodami vyplývajúcimi z geografickej polohy a/alebo demografickými problémami, bola uznaná v primárnom práve Spoločenstva a nedávno aj v Zmluve o fungovaní Európskej únie,
R.
keďže v záujme vyššej obsažnosti a účinnosti by sa SRP mala organizovať tak, aby prostredníctvom multidisciplinárneho prístupu mohla zahrnúť všetky skupiny, ktoré sú priamo alebo nepriamo spojené s týmto odvetvím, akými sú napríklad komerční a rekreační rybári, výrobcovia v oblasti akvakultúry, spracovateľské odvetvie, malopredajcovia, majitelia lodí, zástupcovia týchto skupín, občianska spoločnosť (vrátane MVO pôsobiacich v oblasti životného prostredia a rozvoja), vedecká komunita a zainteresované inštitúcie,
S.
keďže touto novou reformou SRP by sa politika rybného hospodárstva mala už lepšie zosúladiť s pravidlami jednotného trhu,
T.
keďže bez ohľadu na istý pokrok dosiahnutý po revízii SRP uskutočnenej v roku 2002 aj naďalej pretrvávajú vážne problémy s nadmernou kapacitou flotily a nedostatkom niektorých rybolovných zdrojov, pričom ich rozsah sa v jednotlivých oblastiach líši a v posledných rokoch sa ešte prehĺbili, čo vedie k vážnym nežiaducim vplyvom na necieľové druhy a morské prostredie vo všeobecnosti a zanecháva ekosystémy v zlom stave,
U.
keďže problémy ako nadmerná kapacita flotily a nedostatočné rybolovné zdroje by sa nemali považovať za endemické alebo všeobecné vzhľadom na veľké rozdiely medzi rôznymi flotilami a druhmi rybolovu; a keďže riešenia takýchto problémov by sa mali vypracovať a uskutočniť spôsobom, ktorý zohľadní rozsiahle regionálne rozdiely v rámci EÚ,
V.
keďže naše moria majú schopnosť uživiť väčšie množstvá rýb ako v súčasnosti a v prípade, že by sa umožnilo obnovenie populácií rýb, bolo by možné stanoviť limity umožňujúce lov výrazne vyšších množstiev rýb pri zachovaní udržateľnosti,
W.
keďže úrovne odpadu sú neprijateľne vysoké a v krajných prípadoch predstavujú podľa rybárov až 80 % ich úlovku,
X.
keďže politika ochrany a riadenia je najväčším neúspechom SRP a od jej vzniku nebola zmenená ani aktualizovaná a keďže je preto potrebné zamerať sa na vytvorenie nového modelu ochrany a riadenia rybného hospodárstva,
Y.
keďže Európska únia na základe záväzkov, ktoré prijala na medzinárodných fórach, vymedzila ciele svojej politiky rybného hospodárstva ako riadenie prostredníctvom maximálneho udržateľného výnosu, prístupu predbežnej opatrnosti a ekosystémového prístupu,
Z.
keďže moderné, konkurencieschopné a bezpečné rybárske flotily, ktoré berú ohľad na životné prostredie, sa dajú zabezpečiť aj pri znižovaní rybolovných kapacít, ku ktorému v rozličnej miere prikročili rôzne členské štáty na základe spoľahlivého vedeckého výskumu, aby sa táto kapacita lepšie prispôsobila dostupnosti zdrojov a keďže zainteresované strany obhajujú opatrenia, ktoré odvetvie neoslabia, ale budú mať pozitívny a postupný účinok, ako je úsilie o zvýšenie populácie rýb, zníženie počtu dní rybolovu, vytvorenie zón biologickej ochrany a posilnenie remeselného rybolovu,
AA.
keďže rybolov je jednou z hospodárskych činností, ktoré sú najviac ovplyvnené ochudobnením populácií rýb spôsobeným nízkou kvalitou morských ekosystémov a keďže jeho udržateľnosť v budúcnosti bude závisieť od schopnosti zvrátiť tento trend obnovením zdravia a rovnováhy morských ekosystémov ako celku; keďže samotné odvetvie musí prispieť k úsiliu o obnovu rovnováhy, ktorá umožní budúcu udržateľnosť a zaistí zvýšenú životaschopnosť v strednodobom a dlhodobom horizonte,
AB.
keďže rybolov je dôležitý pre mnohé pobrežné spoločenstvá, ktoré sa už počas niekoľkých generácií venujú tejto činnosti a prispievajú tak aj k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju príslušných regiónov a do kultúrneho dedičstva EÚ; a keďže politika rybného hospodárstva sa musí vyvíjať tak, aby rešpektovaním historických práv ochraňovala živobytie vo všetkých tradičných európskych rybárskych regiónoch,
AC.
keďže historické práva v minulosti chránila zásada relatívnej stability a výhody vyplývajúce z nej pre pobrežné spoločenstvá musia bez ohľadu na podobu budúcich režimov riadenia ostať zachované,
AD.
keďže flotila remeselného rybolovu a oblasti, ktoré sú veľmi závislé od rybolovu, si v rámci novej SRP vyžadujú odlišné zaobchádzanie a väčšiu sociálnu a ekonomickú podporu,
AE.
keďže napriek ich nízkemu zastúpeniu v pododvetví výlovu sú ženy významnou skupinou vzhľadom na základnú úlohu, ktorú zohrávajú v oblastiach priamo spojených so SRP, ako je akvakultúra, spracovanie, predaj, výskum, riadenie podnikov, vzdelávanie a námorná bezpečnosť,
AF.
keďže ako už bolo uznané v poľnohospodárstve, ženy sú aj v odvetví rybného hospodárstva v nerovnom postavení, ktoré sa prejavuje v nižších (či dokonca žiadnych) odmenách, menšom počte sociálnych výhod a v niektorých prípadoch v prekážkach v ich plnej účasti v riadiacich orgánoch v niektorých komunitách alebo združeniach,
AG.
keďže produkty rybolovu a akvakultúry sú významným a čoraz viac využívaným zdrojom vysokokvalitných proteínov a zdravých tukov, ktoré sú dôležité pre potravinové potreby EÚ,
AH.
keďže rybárska flotila a odvetvie rybného hospodárstva Spoločenstva zabezpečujú zásobovanie potravinami vysokej kvality a plnia základnú úlohu v oblasti tvorby pracovných miest, sociálnej súdržnosti a dynamického rozvoja v pobrežných, okrajových, najvzdialenejších a ostrovných regiónoch EÚ,
AI.
keďže umiestňovanie produktov rybolovu, ktoré sú označené akreditovaným certifikátom potravín od vylovenia, cez prikrmovanie alebo spracovanie (podľa príslušného odvetvia) až po samotný predaj, na trh by malo byť založené na kritériách environmentálnej udržateľnosti a malo by prispievať k väčšej informovanosti výrobcov a spotrebiteľov o trvalo udržateľnom rybolove,
AJ.
keďže FAO vykonala významnú prácu v oblasti ekologického označovania produktov rybolovu a akvakultúry a keďže Výbor pre rybolov FAO v máji 2005 vypracoval usmernenia k tejto téme, ktoré by Európska komisia mala zvážiť,
AK.
keďže opatrenia na podporu trvalo udržateľného rozvoja daného pobrežného regiónu by mali posilniť vzájomné pôsobenie jeho prirodzených environmentálnych a ľudských zložiek a zlepšiť kvalitu života jeho spoločenstiev; keďže rybárska politika musí vychádzať z predpokladu vzájomnej závislosti medzi kvalitou života týchto spoločenstiev a trvalou udržateľnosťou ekosystémov, ktorých sú neoddeliteľnou súčasťou,
AL.
keďže flotily remeselného rybolovu a flotily priemyselného rybolovu majú veľmi odlišné charakteristiky a problémy, ktoré sa nedajú zaradiť do jednotného modelu, a preto k nim treba pristupovať rozdielne,
AM.
keďže sa dnes vo všeobecnosti prijíma skutočnosť, že existujú viaceré nástroje ponúkajúce rozdielny prístup k riadeniu rybného hospodárstva, ktoré môžu výhodne dopĺňať súčasné systémy a plniť dôležitú úlohu v riadení odvetvia zo strany Spoločenstva,
AN.
keďže niektoré členské štáty už zaviedli svoje vlastné programy, ako sú úverové programy na účely ochrany životného prostredia, zamerané na podporu pozitívnej inovácie v odvetví a keďže takéto opatrenia prijaté na úrovni členských štátov sa dajú prispôsobiť tak, aby zohľadňovali miestne podmienky v spolupráci so zainteresovanými stranami,
AO. keďže by sa mala dôkladne zvážiť štúdia modelov riadenia rybného hospodárstva zohľadňujúca rôzne hospodárske a sociálne aspekty a okolnosti týkajúce sa rybolovu v jednotlivých členských štátoch vrátane úlohy subsidiarity s cieľom zaistiť vyrovnané celkové riadenie zdrojov a presadiť pomerný prístup rôznym flotilám, AP.
keďže činnosť odvetvia rybolovu sa sústreďuje predovšetkým v ekonomicky slabých regiónoch, z ktorých väčšina sú regióny patriace pod cieľ 1, a keďže krízová situácia v odvetví má hlboký dosah na hospodársku a sociálnu súdržnosť týchto regiónov,
AQ.
keďže hodnota morských rezervácií, v ktorých nie je povolený rybolov, ako účinného nástroja na ochranu morských ekosystémov prinášajúceho výhody riadeniu rybného hospodárstva, sa vo všeobecnosti uznáva za predpokladu, že ich vytvorenie a ochrana spĺňajú niekoľko minimálnych noriem,
AR.
keďže strategickému významu odvetvia akvakultúry a jeho rozvoju na úrovni Spoločenstva by sa mala venovať čo najväčšia pozornosť, a to tak z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska, ako aj z hľadiska potravinovej bezpečnosti; keďže však odvetvie musí zabrániť poškodzovaniu miestneho morského prostredia alebo vyčerpaniu voľne žijúcich populácií rýb, a to najmä drobných pelagických druhov, ktoré sa lovia ako potrava pre mnohé druhy v akvakultúre,
AS.
keďže lov mäkkýšov a kôrovcov je neoddeliteľnou súčasťou odvetvia a má veľký význam v niektorých pobrežných oblastiach a v prípade, ak ide o ich ručný zber, vykonávajú ho väčšinou ženy; keďže tieto činnosti by mali v plnom rozsahu patriť pod novú SRP,
AT.
keďže EÚ by mala koordinovať svoju politiku rozvoja a SRP a venovať viac hmotných, ľudských, technických a rozpočtových prostriedkov odvetviu rybného hospodárstva v rámci svojej politiky rozvojovej spolupráce s tretími krajinami,
AU.
keďže regionálne organizácie pre riadenie rybného hospodárstva (RFMO) a dohody o partnerstve v odvetví rybolovu by mali plniť kľúčovú a čoraz dôležitejšiu úlohu, pokiaľ ide o udržateľné využívanie rybolovných zdrojov, a to tak vo vodách Spoločenstva, ako aj v medzinárodných vodách, aj keď niekoľko nedávnych hodnotení výsledkov RFMO zistilo vážne nedostatky v ich fungovaní, čo viedlo Valné zhromaždenie OSN k výzve na prijatie naliehavých opatrení na ich zlepšenie,
AV.
keďže regionálne organizácie pre riadenie by mali zohrávať kľúčovú a dôležitú úlohu v udržateľnom využívaní rybolovných zdrojov vo vlastných vodách Spoločenstva a umožniť prijímanie riadiacich rozhodnutí na vhodnejšej úrovni s účasťou príslušných zainteresovaných strán,
AW.
keďže vonkajšia politika v rámci SRP má zásadný význam pre zaručenie dodávok pre priemysel a spotrebiteľov vzhľadom na skutočnosť, že viac ako tretina produkcie Spoločenstva pochádza z medzinárodných lovísk a vôd patriacich do výhradných hospodárskych zón tretích krajín,
AX.
keďže nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov predstavuje jedno z najvážnejších nebezpečenstiev pre trvalo udržateľné využívanie živých rybolovných zdrojov a ohrozuje samotné základy SRP, ako aj úsilie vynaložené na medzinárodnej úrovni na podporu lepšej správy oceánov, a keďže nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva, ktorý sa má čoskoro realizovať, má za cieľ ešte viac presadzovať riadenie a koordináciu monitoringu,
AY.
keďže 60 % rýb konzumovaných v rámci Európskej únie je ulovených mimo vôd EÚ a tento pomer je taký vysoký aj preto, že SRP nedokázala zachovať populácie rýb na takej úrovni, ktorá by zodpovedala dopytu obyvateľov EÚ,
AZ.
keďže Komisia už uznala, že na trh Spoločenstva sa dostali produkty, ktoré nespĺňajú minimálne požiadavky na rozmery stanovené v EÚ, a to najmä z dôvodu neuplatňovania pravidiel predaja pre mrazené produkty,
BA.
keďže mnohé z pracovných miest v odvetví rybného hospodárstva v súčasnosti obsadzujú pracovníci z tretích krajín, lebo táto práca sa stáva čoraz menej príťažlivou pre mladých ľudí v Spoločenstve,
BB.
keďže prudký pokles cien väčšiny druhov rýb v posledných rokoch mal veľmi negatívny vplyv na príjmy výrobcov, pričom týmto výrobcom sa zároveň zvýšili ich výrobné náklady, ktoré nemôžu premietnuť do svojich prvopredajných cien,
BC.
keďže nastal posun v štruktúrach trhu s produktmi rybolovu a odklon od prijateľnej rovnováhy medzi výrobcami a nákupcami smerom k situácii, ktorá sa môže čoraz viac považovať za oligopol nákupcov, v dôsledku koncentrácie distribučných a nákupných reťazcov,
BD.
keďže vývoz z tretích krajín často predstavuje vážny problém pre konkurencieschopnosť odvetvia rybolovu Spoločenstva vzhľadom na to, že nevyhovuje normám a systémom kontroly, ktoré sa vzťahujú na výrobcov a spotrebiteľov v Spoločenstve a ktoré zvyšujú výrobné náklady výrobcov v Spoločenstve,
BE.
keďže z dlhodobého hľadiska ani spotrebitelia nebudú mať prospech z tohto stavu klesajúcich cien,
Vo všeobecnosti
1.
víta predloženie tejto zelenej knihy z iniciatívy Komisie, ktorou sa začína konzultačný postup a dôležitá diskusia o obmedzeniach a problémoch sprevádzajúcich súčasnú SRP a ktorej cieľom je jej naliehavá a dôkladná reforma, a požaduje tiež zohľadnenie názorov zainteresovaných strán;
2.
domnieva sa, že súčasná reforma je kľúčová pre budúcnosť európskeho odvetvia rybolovu a že neprijatie a neuskutočnenie ráznej reformy by mohlo viesť k tomu, že v čase ďalšej reformy nebudú existovať ani ryby ani rybolov;
3.
súhlasí so zelenou knihou v tom, že ekonomická a sociálna udržateľnosť si vyžaduje produktívne populácie rýb a fungujúce morské ekosystémy, takže ekologická udržateľnosť je základným predpokladom budúcnosti európskeho rybného hospodárstva z ekonomického a sociálneho hľadiska;
4.
víta tiež hlavné zásady stanovené Komisiou v záujme účinnej a úspešnej reformy SRP, najmä potrebu zvýšenia zodpovednosti v odvetví vytvorením priaznivých podmienok výhodných pre uplatňovanie osvedčených rybárskych postupov, úpravy a poskytnutia dlhodobých modelov riadenia s cieľom vytvoriť nástroje, ktoré doplnia a zlepšia v súčasnosti platný tradičný jediný systém založený na celkovom prípustnom výlove (TAC) a kvótach, a riešenia problému nadmernej kapacity flotily;
5.
víta analýzu piatich štrukturálnych nedostatkov aktuálnej SRP, ktorú vykonala Komisia, a súhlasí s jej názorom, že hlavná pozornosť reformy sa musí sústrediť na týchto päť aspektov: hlboko zakorenený problém nadmernej kapacity flotily; nepresné ciele politiky vedúce k nedostatočným usmerneniam na prijímanie rozhodnutí a plnenie; systém rozhodovania, ktorý podporuje krátkodobé zameranie; rámec, ktorý neudeľuje dostatočnú zodpovednosť odvetviu; a nedostatok politickej vôle na zaistenie dodržiavania pravidiel spolu s ich nedostatočným dodržiavaním zo strany odvetvia;
6.
víta uznanie potreby zaviesť jednoduchší rámec s cieľom zabezpečiť, aby opatrenia, ktoré sa majú prijať, dosiahli optimálne výsledky, a preto zdôrazňuje dôležitosť zvýšenia úsilia na dosiahnutie tohto cieľa;
7.
opäť zdôrazňuje, že hlavným cieľom SRP by malo byť zaručenie budúcnosti rybolovných zdrojov aj rybárov prostredníctvom obnovy populácií rýb a ekonomickej životaschopnosti odvetvia;
8.
opäť pripomína, že SRP musí zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť rybolovu, ak má byť toto odvetvie schopné prispievať k zabezpečovaniu sociálno-ekonomickej životaschopnosti pobrežných komunít a trvalej udržateľnosti rybolovných zdrojov, k zaručovaniu zásobovania verejnosti rybami, potravinovej sebestačnosti a bezpečnosti a k zlepšeniu životných podmienok rybárov, a zaistiť tak trvalo udržateľný rozvoj pobrežných oblastí, ktoré najviac závisia od rybolovu;
9.
domnieva sa, že riadenie rybného hospodárstva musí byť navrhnuté tak, aby minimalizovalo vplyv rybolovných činností na súvisiace a závislé druhy, a že významným rozhodnutiam by malo predchádzať hodnotenie vplyvu z hľadiska životného prostredia, tak ako je to v prípade väčšiny ostatných odvetví;
10.
zdôrazňuje, že súčasná SRP je jednou z najintegrovanejších politík Spoločenstva, ktorá udeľuje Spoločenstvu rozsiahle právomoci, a preto aj zodpovednosť, v oblasti riadenia a ochrany rybolovných zdrojov a vyzýva zainteresované strany, aby sa do nej viac zapájali;
11.
zdôrazňuje, že napriek rozsiahlej reforme, ktorá sa uskutočnila v roku 2002, SRP 27 rokov po svojom vzniku čelí vážnym problémom v rybnom hospodárstve niektorých štátov, ktoré sa dajú vo všeobecnosti charakterizovať najmä nadmerným rybolovom, nadmernými kapacitami v niektorých častiach flotily, ktoré treba jasne vymedziť, energetickou neúčinnosťou a plytvaním, nedostatkom spoľahlivého výskumu populácií rýb, ale aj ďalšími faktormi, ako sú hospodársky a sociálny pokles v súčasnosti zaznamenaný v odvetví, globalizácia trhu s produktmi rybolovu a akvakultúry, dôsledky zmeny klímy a progresívny úbytok zdrojov zapríčinený nízkou kvalitou morských ekosystémov;
12.
domnieva sa, že akákoľvek politika rybného hospodárstva by mala zohľadňovať viacrozmernosť problematiky – sociálne, hospodárske, environmentálne hľadiská vyžadujúce integrovaný a vyvážený prístup, ktorý nie je v súlade s predstavou, ktorá vytvára hierarchiu priorít na základe nejakej vopred stanovenej definície;
13.
zdôrazňuje, že zaručenie životaschopnosti rybolovu, ktorý je strategickým odvetvím, a spoločenstiev, ktoré sa ním živia, a zachovanie trvalej udržateľnosti morských ekosystémov nie sú nezlučiteľné ciele;
14.
domnieva sa, že problémy, akými sú nadmerný rybolov, nadmerné kapacity, nadmerné investície a plytvanie, by sa nemali považovať za endemické ani univerzálne, ale skôr za špecifické pre niektoré flotily a rybné hospodárstvo niektorých štátov, a mali by sa napraviť spôsobom, ktorý zohľadní tieto osobitosti;
15.
upozorňuje, že Parlament počas predchádzajúcich funkčných období upriamoval pozornosť na skutočnosť, že pravidlá SRP nedodržiavali v dostatočnej miere všetci prevádzkovatelia, a opakovane žiadal príslušné orgány EÚ a všetkých členských štátov o zlepšenie kontroly, harmonizáciu kritérií kontroly a sankcií a systémov ohlasovania úlovkov, zabezpečenie transparentnosti výsledkov kontrol a posilnenie systémov kontroly Spoločenstva s cieľom vytvoriť kultúru dodržiavania pravidiel zapojením hlavných zainteresovaných strán a tým, že dostanú väčšiu zodpovednosť;
16.
konštatuje, že nové nariadenie o kontrole obsahuje niekoľko opatrení, ktoré možno kritizovať, pokiaľ ide o ich úspešnosť a efektívnosť nákladov v súvislosti s reformou SRP;
17.
zdôrazňuje, že mnohé problémy, ktorým SRP čelí, vyplývajú z neuplatňovania zásad dobrej správy;
18.
zdôrazňuje, že po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy Parlament už nebude len poradným orgánom, ale stane sa spolutvorcom právnych predpisov aj v odvetví rybného hospodárstva, pričom o rozhodovaciu právomoc sa bude deliť s Radou s výnimkou určovania celkového prípustného výlovu a kvót;
19.
upozorňuje, že RFMO a dohody o partnerstve v odvetví rybného hospodárstva by mali plniť životne dôležitú úlohu, pokiaľ ide o dobrú správu a uplatňovanie osvedčených postupov rybolovu v rámci ich dohodnutých oblastí právomocí a uplatňovania a že EÚ by mala podporovať najvyššie možné normy ochrany a riadenia rybolovu;
20.
domnieva sa, že by sa mali vytvoriť regionálne organizácie pre riadenie v rámci vôd EÚ zahŕňajúce členské štáty a príslušné zainteresované strany, aby zohrávali kľúčovú úlohu v riadení a uplatňovaní osvedčených rybolovných postupov v rámci príslušných oblastí právomocí EÚ;
21.
zdôrazňuje, že proces reformy SRP by sa mal zavŕšiť začiatkom roku 2011, aby sa riadne zohľadnila v diskusii o budúcom finančnom rámci EÚ a aby sa zabezpečilo plné vykonávanie zrevidovanej SRP;
22.
zdôrazňuje, že by sa mali zohľadniť vedecké poznatky a aplikovaný odborný výskum potrieb odvetvia s cieľom minimalizovať nepriaznivé účinky na morské ekosystémy a že sa musí vytvoriť a postupne vylepšovať politika na zachovanie zdrojov rybolovu a udržateľné hospodárenie s nimi so zapojením a účasťou výskumných pracovníkov spolupracujúcich odvetví ako pozorovateľov a plnohodnotných zástupcov v regionálnych poradných radách; ďalej zdôrazňuje, že akékoľvek chýbajúce presné vedecké údaje o rybolove a morských ekosystémoch by nemali zabrániť uplatneniu prístupu predbežnej opatrnosti v novej spoločnej politike rybného hospodárstva;
23.
zdôrazňuje, že bez ohľadu na úroveň zložitosti akéhokoľvek procesu zmien modelov riadenia rybolovu a na ťažkosti, najmä právneho charakteru, ktoré sa v tomto procese môžu objaviť, tieto problémy nie sú neprekonateľné, ako potvrdzuje aj úspešné uplatňovanie iných modelov riadenia v iných častiach sveta; vyzýva Komisiu, aby dôkladne preskúmala možnosť zavedenia nových modelov riadenia, ktoré by doplnili existujúce modely riadenia rybného hospodárstva;
24.
upozorňuje na skutočnosť, že napriek už realizovaným opatreniam na zníženie stavu zostáva naďalej vážnym problémom nadmerná kapacita a že stále neboli dostatočne renovované niektoré časti európskej flotily, najmä flotily remeselného rybolovu, a vyskytujú sa ešte zastarané alebo veľmi staré plavidlá, ktoré sa musia modernizovať alebo nahradiť, aby sa zvýšila bezpečnosť na palube a znížil environmentálny dosah, a to bez toho, aby sa zvýšila ich rybolovná kapacita;
25.
zdôrazňuje význam rybárskych združení, organizácií producentov a iných združení v odvetví pre hladký chod a rozvoj odvetvia;
26.
zdôrazňuje, že úspech trvalo udržateľnej akvakultúry bude závisieť od vytvorenia priaznivého prostredia pre podniky na celoštátnej a/alebo miestnej úrovni a že členské štáty a regionálne orgány by mali mať možnosť spoľahnúť sa na vhodný rámec Spoločenstva s cieľom harmonického rozvoja odvetvia a úplného naplnenia jeho potenciálu pri tvorbe blahobytu a pracovných miest, pri ktorom sa uprednostňujú rybári, ktorých aktivity sú na ústupe;
27.
zdôrazňuje, že populačný rast v Európskej únii a jej budúce rozšírenia, ako aj javy súvisiace so zmenou klímy, môžu mať hlboký vplyv na súčasnú štruktúru riadenia produkcie rybolovu a chovu rýb;
28.
s prekvapením konštatuje, že kľúčová úloha rybárskych prístavov v odvetví rybného hospodárstva nie je spomenutá v zelenej knihe, hoci prístavy predstavujú hlavnú súčasť vykládky, skladovania a distribučných zariadení v súvislosti s rybami; vyzýva preto Komisiu, aby zvýraznila úlohu prístavov v odvetví rybného hospodárstva vzhľadom na vývoj, ktorý priniesol potrebu modernizácie infraštruktúry; ďalej sa domnieva, že rybárske prístavy v Európe budú schopné v budúcnosti prispievať k rozvoju a poskytovaniu certifikačných systémov a lepšej sledovateľnosti úlovkov;
29.
zdôrazňuje, že plné zapojenie žien do činností odvetvia, na rovnakom základe s mužmi, je prvoradým cieľom, ktorý by sa mal odrážať vo všetkých politikách a opatreniach navrhovaných a prijatých v tomto odvetví;
30.
opätovne zdôrazňuje, že rybolov je významná činnosť nielen z hľadiska výživy obyvateľov, ale tiež z hľadiska sociálneho, rekreačného a kultúrneho, ktorá je v mnohých pobrežných regiónoch Európy dôležitým – a v niektorých prípadoch jediným – prostriedkom obživy pre vysoký počet rodín priamo či nepriamo od neho závislých, pričom prispieva k dynamizácii pobrežia a k integrácii jeho sociálno-ekonomickej siete v spojení s ďalšími činnosťami súvisiacimi s morom;
31.
domnieva sa, že je nevyhnutné oceniť a rešpektovať úlohu žien v rybnom hospodárstve a v udržateľnom rozvoji rybolovných oblastí; vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, že vypomáhajúce manželky alebo manželia budú mať zabezpečenú úroveň ochrany, ktorá zodpovedá aspoň úrovni samostatne zárobkovo činných osôb, a že sa na nich budú vzťahovať rovnaké podmienky ako na samostatne zárobkovo činné osoby vrátane prístupu k tomuto povolaniu a práva na lov rýb; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali s cieľom propagovať a zahrnúť zásadu rovnakých príležitostí do jednotlivých etáp realizácie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (vrátane navrhovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia), ako sa uvádza v článku 11 nariadenia (ES) č. 1198/2006;
32.
naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že najzraniteľnejšie skupiny v odvetví rybného hospodárstva, najmä pracujúce ženy, rybárky a zberačky kôrovcov, nebudú znevýhodnené pri udeľovaní prístupových práv ku zdrojom, a to prostredníctvom podpory ich účasti v regionálnych poradných radách (RAC);
33.
konštatuje, že v budúcich finančných doplňujúcich opatreniach by sa mali zohľadniť nové ciele SRP; v tejto súvislosti sa domnieva, že finančné zdroje, o ktorých sa má rokovať v rámci nového viacročného finančného rámca na obdobie 2014 – 2020, by mali zahŕňať zvýšené rozpočtové prostriedky SRP, čo vytvorí finančné predpoklady na úplnú realizáciu a praktický rozvoj reformných usmernení, ktoré sa prijali; zdôrazňuje, že spoločná politika rybného hospodárstva predpokladá spravodlivé financovanie zo strany Spoločenstva s cieľom zabezpečiť využívanie vodných zdrojov takým spôsobom, ktorý je zárukou udržateľnosti z hospodárskeho, environmentálneho a sociálneho hľadiska; odmieta všetky pokusy o prenos nákladov na SRP späť na úroveň členských štátov;
34.
zastáva názor, že súvislé znižovanie podpory Spoločenstva pre toto odvetvie stanovené v aktuálnom viacročnom finančnom rámci 2007 – 2013, predovšetkým znižovanie rozpočtových prostriedkov pre Európsky fond pre rybné hospodárstvo a spoločnú organizáciu trhu, je jedným z faktorov, ktoré prispeli k zhoršeniu situácie v tomto odvetví;
35.
zdôrazňuje, že v súlade so zásadou solidarity a hospodárskej a sociálnej súdržnosti by sa mala zachovať zásada konvergencie pri prideľovaní prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu vrátane Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo;
36.
považuje za potrebné stanoviť prechodné obdobie tak, aby sa táto reforma SRP mohla riadne zosúladiť so súčasným rámcom tejto spoločnej politiky;
Konkrétne aspekty
Ochrana a zachovanie zdrojov a vedecké poznatky
37.
domnieva sa, že záväzky prijaté v rámci SRP, ktorých cieľom je odvrátenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov spôsobených znížením rybolovných možností, ako aj vysokých úrovní znečistenia a väčšia medzinárodná hospodárska súťaž musia byť v súlade so zásadou udržateľnosti odvetvia;
38.
domnieva sa, že SRP by mala prijať ekosystémový prístup, ktorý by sa mal zohľadňovať vo všetkých uskutočňovaných hospodárskych činnostiach, ktoré majú vplyv na morské prostredie, s dôrazom na integrované riadenie pobrežných oblastí, v ktorých sa nachádzajú komplexné ekosystémy a v ktorých sa musí udržiavať veľmi citlivá ekologická rovnováha medzi environmentálnymi, ekonomickými, sociálnymi, rekreačnými a kultúrnymi záujmami; vyzýva Komisiu, aby v tejto súvislosti zabezpečila, že reforma SRP bude zahŕňať opatrenia na boj proti zmene klímy a že poskytne primerané finančné prostriedky na vykonávanie týchto opatrení;
39.
domnieva sa, že reforma SRP musí aj naďalej rešpektovať zásadu predbežnej opatrnosti v súlade s ustanoveniami kódexu zodpovedného rybolovu a newyorskej dohody, s cieľom predchádzať akémukoľvek riziku, pokiaľ ide o prežitie a/alebo udržateľnosť druhov v budúcnosti;
40.
domnieva sa, že miestne rybárske komunity by mali mať prednostne prístup k populáciám rýb, i keď práva prístupu by sa mali zakladať na aktualizovaných kritériách, a nie už iba na kritériu historických výlovov, a že by sa mali postupne zaviesť environmentálne a sociálne kritériá s cieľom určiť, kto má právo na rybolov, a že tieto by mali zahŕňať výber rybárskeho výstroja a z toho vyplývajúcich vedľajších úlovkov a odpadov z výlovu, narušenie morského ekosystému, príspevok k miestnemu hospodárstvu, spotrebu energie a emisie CO2, kvalitu finálnych produktov, poskytovanie pracovných miest a súlad s pravidlami SRP, a že uprednostniť by sa mal rybolov určený na konzumáciu pre spotrebiteľov; je presvedčený, že používanie týchto kritérií by mohlo podporiť dynamiku, ktorá by viedla k lepším rybolovným technikám a k environmentálnejšiemu, sociálnejšiemu a ekonomicky udržateľnejšiemu rybárskemu priemyslu;
41.
domnieva sa, že historické práva v minulosti chránila zásada relatívnej stability a každý nový režim riadenia musí zachovať výhody, ktoré z nej pre pobrežné spoločenstvá vyplývajú;
42.
domnieva sa, že odpad z výlovu predstavuje neudržateľný rybolovný postup, ktorý by sa mal postupne odstrániť a že by sa to malo dosiahnuť prostredníctvom vytvorenia pozitívnych a prípadne aj negatívnych stimulov pre rybárov s cieľom zlepšiť ich triedenie; domnieva sa, že ak sa stimulmi vo vhodnom časovom rámci nezníži odpad z výlovu, mal by sa uplatniť zákaz odpadov;
43.
zdôrazňuje, že uvedená dlhodobá udržateľnosť odvetvia, prijatie ekosystémového prístupu, uplatňovanie zásady predbežnej opatrnosti a výber vhodného výstroja uspejú len v rámci decentralizovanej rybárskej politiky, pričom rozhodnutia budú prijímané na základe toho, čo je najvhodnejšie pre situácie v jednotlivých rybárskych a námorných regiónoch;
44.
považuje za potrebné zaručiť účinnú ochranu pobrežným oblastiam, ktoré sú z environmentálneho hľadiska vysoko citlivé (keďže sú hlavnými oblasťami rozmnožovania a trenia v súvislosti s biologickými zdrojmi);
45.
nalieha na Komisiu, aby zhodnotila účinky, ktoré by mohlo mať vykonávanie opatrení prijatých v boji proti klíme na rybolov a morské prostredie;
46.
zastáva názor, že komplexné preskúmanie flotíl sa musí porovnať s rybolovnými zdrojmi, ktoré možno vyloviť, s cieľom určiť, ktoré flotily sú v rovnováhe so zdrojmi a ktoré sa musia znížiť a o koľko, podľa požiadaviek nariadenia (ES) č. 2371/2002;
47.
zdôrazňuje, že v súlade s novým nariadením o kontrole prijatým 20. novembra 2009 (nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009, článok 55 ods. 1), členské štáty musia zabezpečiť, „aby sa rekreačný rybolov na ich území a vo vodách Spoločenstva vykonával spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva“;
48.
nalieha na Komisiu, aby zvážila sociálne dôsledky a vážne škody pre rybolov spôsobené niektorými predátormi rýb, akými sú napríklad premnožené populácie tuleňov a kormoránov;
49.
poukazuje na potrebu zabezpečiť na vnútroštátnej i európskej úrovni vyššie investície do aplikovaného výskumu a získavania vedeckých poznatkov v oblasti rybolovu, podporiť kolektívne výskumné organizácie, ktorých kompetencie a skúsenosti sa v posledných rokoch zvýšili, ako aj na potrebu lepšieho tematického začlenenia odvetvia rybolovu do rámcových programov na podporu výskumu; zdôrazňuje, že je potrebná koordinácia výskumu a vedeckých poznatkov týkajúcich sa rybolovu na európskej úrovni; domnieva sa, že je nevyhnutné, aby sa znižovala neistota vo vedeckých posúdeniach a aby sa vytvárali primerané sociálne a ekonomické údaje a zahŕňali sa do hodnotení; zastáva názor, že zainteresované strany by mali presadzovať začleňovanie informácií do hodnotení; zdôrazňuje, že nový ekosystémový prístup zahrnie multidisciplinárny výskum;
50.
zdôrazňuje, že vedecký výskum v oblasti rybolovu je kľúčovým nástrojom jeho riadenia nevyhnutným na identifikáciu faktorov, ktoré ovplyvňujú vývoj populácií rýb, na odhadovanie ich stavov z hľadiska množstva, na vypracovanie modelov, ktoré umožňujú predpovedať ich vývoj, a tiež na zlepšenie rybárskeho výstroja, plavidiel a pracovných a bezpečnostných podmienok rybárov, v súlade s ich poznatkami a skúsenosťami;
51.
zdôrazňuje, že vedecký výskum by mal zohľadňovať sociálny, environmentálny a hospodársky rozmer rybolovnej činnosti; považuje za nevyhnutné pristúpiť k posúdeniu vplyvu rozličných systémov/nástrojov riadenia rybolovu na zamestnanosť a príjmy spoločenstiev živiacich sa rybolovom;
52.
zdôrazňuje potrebu zabezpečiť primerané pracovné podmienky, dôstojné práva a mzdu výskumníkom a technickým odborníkom podieľajúcim sa na vedeckom výskume v oblasti rybolovu;
53.
domnieva sa, že regionálne a celoštátne administratívy, odborníci a organizácie producentov by mali čoraz viac používať informačné technológie relevantné pre toto odvetvie a počítačové systémy na zber a presun údajov, čím sa dospeje k prístupnejším a transparentnejším informáciám;
54.
domnieva sa, že povinné používanie nových technológií na palubách rybárskych lodí (na účely inšpekcie a kontroly rybolovu) by sa malo zavádzať postupne a s využitím prechodného obdobia s cieľom uľahčiť odvetviu adaptáciu;
55.
uznáva, že cieľové, ako aj necieľové druhy, ako sú ryby, žraloky, korytnačky, morské vtáky a morské cicavce, sú vnímavé bytosti, a žiada Komisiu, aby vyčlenila prostriedky na podporu rozvoja takých metód výlovu a usmrcovania, ktoré znížia zbytočné útrapy morských živočíchov;
Ziskovosť odvetvia a odborný rast
56.
zdôrazňuje, že reforma SRP by mala zohľadňovať skutočnosť, že EÚ sa rozhodla, že využívanie populácií rýb by sa malo riadiť cieľom maximálneho udržateľného výnosu, ktorý by sa mal chápať skôr ako maximálna hranica využívania, než ako cieľ, no zdôrazňuje, že tento cieľ by mal byť v súlade s mnohodruhovým prístupom, ktorý zohľadňuje situáciu všetkých druhov zahrnutých do rybolovu a vyhýba sa súčasnému prístupu uplatňovania maximálneho udržateľného výnosu v závislosti od jednotlivých populácií; zastáva názor, že je rozumné, aby sa tento cieľ napĺňal operatívnym spôsobom, aby vychádzal z vedeckých údajov a aby sledoval sociálno-ekonomické dôsledky, ktoré so sebou prináša;
57.
zdôrazňuje význam hospodárskej a politickej podpory spolupráce medzi rybármi a výskumníkmi, aby bolo možné vykonávať poradenskú činnosť na takom základe, ktorý vernejšie odzrkadľuje podmienky v mori a ktorý možno rýchlejšie zrealizovať;
58.
zdôrazňuje význam rybného hospodárstva v tejto sociálno-ekonomickej situácii, v oblasti zamestnanosti a pri podpore hospodárskej a sociálnej súdržnosti v najvzdialenejších regiónoch; pripomína, že najvzdialenejšie regióny Spoločenstva zo sociálno-ekonomického hľadiska zaostávajú, a to v dôsledku svojej odľahlosti, ostrovnej polohy a izolovanej situácie, malých rozmerov a zložitých topografických a klimatických podmienok, hospodárskej závislosti od malého množstva produktov, najmä produktov rybolovu, obmedzení svojich trhov a svojej dvojakej povahy (ako regiónov Spoločenstva a zároveň ako teritórií situovaných v prostredí rozvojových krajín), a že tieto charakteristiky opodstatňujú pozitívnu diskrimináciu v niektorých oblastiach SRP, najmä, pokiaľ ide o podporu modernizácie a obnovy flotíl;
59.
nalieha na Komisiu, aby uznala špecifické aspekty a rozdiely medzi najvzdialenejšími regiónmi a spoločenstvami na vzdialených ostrovoch, ktorých ekonomické prežitie závisí takmer výlučne od rybolovu, a aby presadzovala podporné opatrenia zamerané na biologickú a sociálnu udržateľnosť rybolovu v týchto regiónoch;
60.
podporuje pokračovanie programu POSEI pre oblasť rybného hospodárstva (program kompenzácie dodatočných nákladov vzniknutých pri uvádzaní určitých produktov rybného hospodárstva z najvzdialenejších regiónov) na základe modelu POSEI uplatňovaného v prípade poľnohospodárstva; v tejto súvislosti sa domnieva, že tento platnosť tohto programu by nemala byť časovo obmedzená, pretože okrajová poloha týchto regiónov je trvalým faktorom;
61.
domnieva sa, že v odvetví rybného hospodárstva je potrebné vytvoriť medziodborové zoskupenia zahŕňajúce majiteľov, pracovníkov, spracovateľov, sprostredkovateľov atď., ktorí by presadzovali dialóg medzi zainteresovanými stranami v odvetví na nižšom, ako aj na vyššom stupni reťazca;
62.
nalieha na Komisiu, aby vytvorila osobitné programy Spoločenstva na podporu malého pobrežného a remeselného rybolovu a lovu mäkkýšov a kôrovcov – činnosti, ktoré zvyčajne vykonávajú malé a stredné operačné jednotky – s cieľom pomôcť im prekonať ich pretrvávajúce štrukturálne ťažkosti tým, že budú lepšie využívať príležitosti ponúkané zo strany EFRH, ktorého mnohé opatrenia sa už zameriavajú výlučne na malé a stredné podniky, a tým, že sa im konkrétne pomôže získať lepší prístup na trhy a zvýšiť hodnotu ich výrobkov;
63.
nalieha na Komisiu a členské štáty, aby podporovali zodpovedajúcu odbornú prípravu rybárov a kapitánov plavidiel vrátane povinných systémov vzdelávania založených na osvedčených postupoch pri rybolove a základov morskej ekológie pre osoby vyžadujúce odbornú kvalifikáciu, s cieľom posilniť kvalifikáciu, zvýšiť prestíž ich povolania a pritiahnuť prispôsobivejších mladých ľudí, ktorí sa dokázali prispôsobiť profesijnej mobilite a boli by schopní pôsobiť v tomto odvetví podnikavejšie, a zahrnúť všetky technické, vedecké a kultúrne prvky potrebné na prekonanie rozšíreného názoru, že rybolov je okrajová činnosť;
64.
zdôrazňuje, že odborná kvalifikácia je kľúčovým faktorom pri zlepšovaní produktivity, ako aj pri zvyšovaní miezd; poukazuje na to, že kvalifikované pracovné miesta sú charakteristické pre technologicky vyspelé podniky, čo znamená vyššie pracovné ohodnotenie, lepšie poznanie noriem (a tým väčšiu pravdepodobnosť, že tieto normy budú dodržané) a lepšie porozumenie a rešpektovanie interakcie medzi rybolovom a ekosystémami;
65.
domnieva sa, že je potrebné zaručiť ľahší prístup k finančným nástrojom Európskej únie a rovnaký štatút vo všetkých členských štátoch pre všetkých rybárov a lovcov mäkkýšov a kôrovcov, či už mužov alebo ženy, a zaručiť im sociálne poistenie a ochranu v rámci systémov sociálneho zabezpečenia každého členského štátu; zdôrazňuje potrebu stratégie finančnej pomoci profesionálnym rybárom, ktorí môžu z dôvodu prispôsobovania rybolovných kapacít populáciám rýb alebo plánom na obnovu populácií rýb zaznamenať pokles činnosti alebo prísť o svoje zamestnanie;
66.
vyzýva členské štáty, aby v rámci svojho pracovného práva dospeli ku kolektívnym dohodám, ktoré by mali európske flotily prijať, čím by sa zlepšili pracovné podmienky a bezpečnosť;
67.
považuje za potrebné užšie zapojiť výrobcov do marketingového reťazca čerstvých rýb a ostatných produktov rybolovu, znížiť počet sprostredkovateľov v reťazci a čoraz viac zapájať organizácie výrobcov a ostatné zainteresované strany do riadenia rybného hospodárstva a obchodovania s produktmi rybolovu s cieľom čo najviac zhodnotiť pododvetvie výlovu a podnietiť a podporiť všetky činnosti priameho predaja a marketingu výrobcov, ktoré môžu prispieť ku skráteniu reťazca;
68.
žiada Komisiu, aby zlepšila poskytovanie informácií spotrebiteľom o pôvode a kvalite produktov rybolovu, vytvorila osobitný program eko-označovania produktov rybolovu v záujme zvýšenia ich hodnoty a podpory zdravia spotrebiteľov prostredníctvom prísneho monitorovania a úplnej sledovateľnosti počnúc získaním základnej suroviny až po uvedenie konečného produktu na trh, a to tak v prípade predaja čerstvých produktov rybolovu a spracovaných produktov, ktoré sú výsledkom rybolovnej činnosti, ako aj v prípade produktov akvakultúry;
69.
opätovne zdôrazňuje potrebu zaručiť prísne dodržiavanie opatrení v oblasti monitoringu a certifikácie produktov rybolovu a akvakultúry vstupujúcich na trh Spoločenstva vrátane dovozu s cieľom zistiť ich pôvod a skutočnosť, že pochádzajú z udržateľného rybolovu a že sú riadne spracované; ďalej poukazuje na potrebu zabezpečiť sledovateľnosť dovážaných produktov a splnenie zdravotných, environmentálnych a sociálnych požiadaviek, ktoré majú spĺňať produkty Spoločenstva, s cieľom vytvoriť režim rovnakých podmienok na trhu Spoločenstva;
Modely riadenia, decentralizácia, väčšia zodpovednosť a dohľad
70.
poukazuje na to, že keďže rybolov je činnosť, pri ktorej sa využívajú samoobnoviteľné zdroje, prvou a základnou úlohou riadenia rybného hospodárstva, je priama alebo nepriama kontrola celkového rybolovného úsilia takým spôsobom, aby bolo možné splniť cieľ zabezpečiť dodávku rýb verejnosti v rámci udržateľnosti zdrojov;
71.
považuje za nevyhnuté vytvoriť politický rámec, ktorý zaručí systém prijímania rozhodnutí týkajúcich sa odvetvia v strednodobom a dlhodobom horizonte a v ktorom sa uplatnia rôzne plány činnosti v súlade so špecifickými aspektmi morských ekosystémov, rybolovu a rozdielnymi charakteristikami jednotlivých európskych flotíl a odvetví;
72.
domnieva sa, že kým na úrovni EÚ je možné formulovať dlhodobé strategické ciele, reálne úlohy, pokiaľ ide o vytváranie a realizáciu jednotlivých operačných plánov, by sa mali ukladať členským štátom a regionálnym orgánom a európske inštitúcie by sa mali usilovať zabezpečiť splnenie týchto cieľov;
73.
domnieva sa, že dlhodobé plány riadenia a obnovy by sa mali vypracovať pre všetky rybolovy a/alebo zemepisné rybolovné oblasti EÚ; požaduje, aby tieto plány mali preventívny charakter, aby vychádzali z vedeckých poznatkov a aby spĺňali ucelené kritériá, ktoré zaručia ekosystémový prístup, a domnieva sa, že plány by sa mali pravidelne monitorovať, aby mohli byť v prípade potreby prispôsobené novým podmienkam;
74.
domnieva sa, že plány riadenia a obnovy by sa mali vedecky posudzovať a dôkladne testovať prostredníctvom simulácie, aby sa zabezpečila vysoká pravdepodobnosť dosiahnutia ich cieľov napriek mnohým nejasnostiam obsiahnutým v našich vedeckých poznatkoch o morskom prostredí a charakteristických vlastnostiach populácií rýb;
75.
naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala všetky alternatívne opatrenia na riešenie nadmerného rybolovu, ako aj možnosti modernizácie určitých častí flotíl bez zvýšenia kapacity rybolovu;
76.
domnieva sa, že priamejšie zapojenie odvetvia rybného hospodárstva do tvorby spoločnej rybárskej politiky a do jej riadenia by mohlo viesť k významnému zníženiu množstva rybolovného odpadu; domnieva sa, že čo najväčšiu podporu je potrebné poskytnúť experimentom s riadením založeným na výsledkoch; domnieva sa, že si to bude vyžadovať revíziu nariadenia o kontrole (nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009), aj keď bolo prijaté len koncom roka 2009;
77.
domnieva sa, že systém riadenia rybného hospodárstva musí upustiť od tradičného vertikálneho prístupu (zhora nadol), namiesto toho by mal vychádzať predovšetkým zo zásady regionalizácie a subsidiarity (horizontálna decentralizácia), bez toho, aby to viedlo k diskriminácii regiónov alebo k narušeniu spoločného vykonávania politiky rybného hospodárstva, z vyhodnocovania zásady relatívnej stability a z toho, či zo záverov tohto vyhodnocovania vyplýva potreba pružnejšieho uplatňovania tejto zásady, a z účasti odborníkov z odvetvia a ostatných zainteresovaných strán; vzhľadom na mnohé špecifiká flotily Spoločenstva rozhodne odmieta všetky pokusy o prijatie jednotného modelu Spoločenstva pre riadenie odvetvia rybného hospodárstva a namiesto toho žiada, aby sa náležite zohľadnili osobitné charakteristiky rozličných európskych morí; zdôrazňuje však, že je potrebné zamedziť ohrozeniu rovnosti príležitostí medzi výrobcami na európskom trhu a harmonizácie podmienok týkajúcich sa hospodárskej súťaže;
78.
naliehavo žiada Komisiu, aby sa zamerala na vytvorenie samostatného, jednoznačne vymedzeného, liberálneho, odbyrokratizovaného a zjednodušeného modelu riadenia malých, pobrežných rybolovov, v rámci ktorého európske inštitúcie stanovujú celkové ciele, ktoré majú členské štáty splniť podľa svojich vlastných stratégií;
79.
uznáva potenciál samostatného riadenia a regionalizácie pre vytvorenie kultúry dodržiavania pravidiel;
80.
domnieva sa, že účasť zainteresovaných strán na vytváraní a riadení politík riadenia rybolovu môže viesť k účinnejším riadiacim opatreniam riadenia, a preto sa domnieva, že by sa mali uznávať, podporovať a stimulovať pozitívne inovácie na úrovni jednotlivca, miestnej úrovni alebo úrovni členského štátu;
81.
považuje za dôležité zvýšiť počet diskusií a analýz, pokiaľ ide o prípadnú decentralizáciu SRP, pričom by do tohto procesu mali byť zapojené všetky zainteresované strany na úrovni inštitúcií aj odvetvia;
82.
nalieha na Komisiu, aby podrobne preskúmala možnosť prijatia nových modelov riadenia rybného hospodárstva, ktoré dopĺňajú systém celkového prípustného výlovu a kvót, s výnimkou prípadov, keď tento systém môže byť aj naďalej vhodným, keďže takéto opatrenia by uľahčili zavedenie bezodpadovej politiky a umožnili by pružnejšie prispôsobenie sa flotily v súlade so skutočným stavom zdrojov z hľadiska rôznorodosti a rozšírenia; nalieha na Komisiu, aby preskúmala, či by sa mala zmeniť zásada relatívnej stability a najmä to, ako je možné pri rozdeľovaní zdrojov rybolovu uprednostniť pobrežné komunity, ktoré sú na rybolove vysoko závislé a ak áno, aké zmeny by to mali byť;
83.
domnieva sa, že systém riadenia vychádzajúci z rybolovného úsilia by mohol pomôcť pri vytváraní účinnej bezodpadovej politiky a zjednodušiť aktuálne administratívne a kontrolné postupy, ktoré sú pre členské štáty a ich štátnu správu neprimerane časovo náročné a nákladné;
84.
považuje za nedostatočné merať rybolovné úsilie jednotným spôsobom bez zohľadnenia rôznorodosti flotíl a rybárskeho výstroja; domnieva sa, že v opatreniach na kontrolu rybolovného úsilia by sa mala zohľadňovať rôznorodosť druhov, rôzne typy rybárskeho výstroja a odhadovaný vplyv výlovu na zásoby každého druhu;
85.
domnieva sa, že súčasťou každej zmeny modelu riadenia by malo byť prechodné obdobie uplatňovania zmeneného modelu výlučne v rámci každého členského štátu, aby sa predišlo náhlym zmenám a aby bolo možné posúdiť výsledky ešte pred rozšírením uplatňovania modelu na úrovni Spoločenstva;
86.
zároveň sa domnieva, že každý nový model riadenia by mal vychádzať z existujúceho usporiadania na základe relatívnej stability, pričom však považuje za nevyhnutné, aby sa v budúcnosti v rámci SRP vzala na vedomie súčasná situácia v oblasti používania kvót, čím by sa systému poskytla dostatočná pružnosť na to, aby sa už naďalej nekládli prekážky hospodárskej účinnosti a ziskovosti investícií;
87.
zastáva názor, že čím väčší je stupeň zapojenia, tým jasnejšie sú ciele a čím hospodárnejšia a sociálnejšia pomoc sa poskytuje tým, ktorí to potrebujú, tým väčšie bude porozumenie a akceptácia rôznych opatrení na riadenie rybolovných zdrojov a tým lepšie sa ich podarí vykonávať; zdôrazňuje potrebu zaviesť mechanizmy finančnej podpory alebo kompenzácie rybárov zasiahnutých ekonomickými a sociálnymi dôsledkami viacročných plánov riadenia a obnovy a opatreniami na ochranu ekosystémov;
88.
domnieva sa, že regionálne poradné rady, ako aj ostatné zainteresované strany a hodnotenia vypracované Agentúrou na kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva by mali v procese reformy SRP i po ňom zohrávať aktívnejšiu úlohu, a že týmto orgánom by sa mali na to, aby mohli účinne a naplno vykonávať svoje aktualizované právomoci, vytvoriť logistické a finančné podmienky tak, ako to žiadal Parlament vo svojich predchádzajúcich uzneseniach, napríklad v uznesení z 24. apríla 2009 uvedenom skôr v texte;
89.
vyzýva na posilnenie regionálneho rozmeru v rozhodovaní, pričom by sa mali vo väčšej miere zohľadňovať regionálne špecifiká ekosystémov a prírodné podmienky produkcie a v udržateľnej miere by mali byť posilnené úlohy regionálnych poradných orgánov;
90.
zdôrazňuje význam európskej agentúry na kontrolu a inšpekciu rybného hospodárstva v súvislosti s reformovanou SRP a zdôrazňuje, že treba zabezpečiť harmonizáciu a objektivitu kontroly rybolovu a uplatniť jednotný a spravodlivý systém pravidiel a sankcií, čím by sa posilnila dôvera majiteľov lodí a rybárov v základnú zásadu rovnakého zaobchádzania;
91.
domnieva sa, že kontrolná politika SRP by mala zohľadniť tieto skutočnosti:
–
priamejšiu kontrolu zo strany Európskej komisie s maximálnym využitím možností, ktoré prináša vytvorenie agentúry na kontrolu rybného hospodárstva,
–
legislatívne zjednodušenie prijatím noriem, ktoré sú najlepšie prispôsobené na dosiahnutie cieľov,
–
uplatnenie zásady, podľa ktorej tá strana, ktorá poruší právne predpisy, musí napraviť škodu spôsobenú ostatným prevádzkovateľom, a
–
systém rozhodovania zdola nahor, ktorý uľahčí vykonávanie kontrolného systému;
92.
žiada o uplatňovanie komplexnejšej politiky vyššej zodpovednosti, v rámci ktorej by nemohli čerpať prostriedky zo štrukturálnych fondov a iných zdrojov podpory Spoločenstva v súlade s článkom 95 nového nariadenia o kontrole členské štáty, ktoré si neplnia svoje záväzky v oblasti kontroly a ochrany; považuje za zásadne dôležité flexibilne smerovať prostriedky na európsky a vnútroštátny rybolov len na činnosti a opatrenia, ktoré sú založené na ekologicky, hospodársky a sociálne udržateľnom rybolove;
93.
poznamenáva, že nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov je formou nespravodlivej hospodárskej súťaže, ktorá vážne poškodzuje všetkých európskych rybárov, ktorí dodržiavajú vnútroštátne právne predpisy, právne predpisy Spoločenstva a tretích krajín a vykonávajú svoju činnosť zodpovedne;
94.
pripomína, že nezákonný, neohlásený a neregulovaný rybolov narúša spravodlivé fungovanie trhu s rybami a ohrozuje rovnováhu ekosystémov;
95.
nabáda EÚ, aby ako najväčší svetový dovozca rýb a trh s rybami prevzala zodpovednosť a ujala sa vedenia pri riešení celosvetového problému nezákonného rybolovu, aby využila všetky dostupné možnosti k tomu, aby sa boj proti nezákonnému, neohlásenému a neregulovanému rybolovu zaradil medzi najdôležitejšie otázky medzinárodnej agendy, vzhľadom na rozsiahle škody na životnom prostredí, ktoré spôsobuje, vrátane oslabovania odolnosti morských ekosystémov voči vplyvu zmeny klímy, a vzhľadom na hrozbu, ktorú predstavuje z hľadiska potravinovej bezpečnosti;
Riadenie rybárskych flotíl Spoločenstva
96.
zdôrazňuje, že v rámci reformy SRP by sa mali hľadať riešenia, ktoré zabezpečujú stabilnú a trvalú rovnováhu medzi rybolovnými zdrojmi a kapacitou flotíl;
97.
opakovane zdôrazňuje dôležitosť prispôsobenia kapacity rybárskych flotíl dostupným zdrojom, zdôrazňuje však, že Komisia a členské štáty by mali kvantifikovať skutočné nadmerné kapacity a určiť, ktoré flotily sú príliš veľké v porovnaní s ich súčasnými možnosťami rybolovu;
98.
podporuje diferencované zaobchádzanie pre odvetvia hlbokomorského rybárstva a pre odvetvia, ktorých štruktúra a podnikateľské možnosti sú vyrovnanejšie s ostatnými ekonomickými činnosťami, a pre remeselný rybolov s užším napojením na pobrežné oblasti a osobitné trhy, nižší jednotkový objem produkcie a rozdielne nákladové a zamestnanecké štruktúry;
99.
podporuje vypracovanie návrhu nového vymedzenia remeselného rybolovu a priemyselného rybolovu a flexibilnejších kritérií, z ktorých by toto vymedzenie vychádzalo s cieľom zabezpečiť jeho lepšie prispôsobenie rozdielnej povahe rybného hospodárstva v Spoločenstve; v tejto súvislosti nalieha na Komisiu, aby uskutočnila podrobný a vyčerpávajúci prieskum o veľkosti, charakteristike a rozdelení súčasnej flotily Spoločenstva, v rámci ktorého bude každá kategória vymedzená na základe spoľahlivých kritérií, aby nedochádzalo k diskriminácii medzi podobnými flotilami alebo flotilami z rôznych členských štátov pôsobiacimi v rovnakých vodách;
100.
vyzýva Komisiu, aby jasne definovala nadmernú kapacitu; pokladá za potrebné zistiť dôvody na nadmernú kapacitu, a najmä ekonomické faktory kapacity, a preskúmať možné prepojenia s trhovou politikou, pričom je potrebné si uvedomiť, že v niektorých prípadoch môžu trhové sily predstavovať kľúčové kritérium, ktoré treba zohľadniť; domnieva sa, že kritéria na vymedzenie flotily Spoločenstva by mali prekonať zjednodušené číselné ukazovatele a mali by zahrnúť diferencované váhové ukazovatele pre každý región, čo by poskytlo jednotný a flexibilný model schopný spravodlivo reagovať na možnosti rozličných situácií vo flotile Spoločenstva;
101.
domnieva sa, že súčasný EFRH a budúce štrukturálne fondy určené pre odvetvie rybného hospodárstva musia aj naďalej podporovať obnovu a modernizáciu flotíl, predovšetkým so zreteľom na malý pobrežný a remeselný rybolov, pretože táto podpora je založená na kritériách bezpečnosti (ktoré minimalizujú pracovné úrazy), hygieny a komfortu, ako aj na kritériách ochrany životného prostredia, palivovej hospodárnosti a ostatných kritériách, ktoré nesúvisia so žiadnym zvýšením rybolovných kapacít pre príslušné flotily;
102.
je presvedčený, že politika podpory rybárskych flotíl by mala zohľadňovať kritériá podľa zásluh, ako napríklad: rozvoj osvedčených rybárskych postupov, ktoré sú šetrné k životnému prostrediu, rešpektovanie kultúry dodržiavania pravidiel a vytváranie organizačných systémov (združenia producentov);
103.
podporuje vytvorenie vyraďovacieho fondu, ako účinného a krátkodobého riešenia problémov nadmernej kapacity, spolu s predpismi, ktoré majú zamedziť blokovanie jeho využívania zo strany členských štátov;
104.
domnieva sa, že rybolovná flotila by mala byť z dlhodobého hľadiska schopná samofinancovania a mala by zostať konkurencieschopná na liberalizovanom trhu s produktmi rybolovu, zdôrazňuje však, že takýto stav je možné dosiahnuť len v rámci takej SRP, ktorej model riadenia odvetvia rybného hospodárstva podporuje spoločnosti pri dosahovaní ziskovosti;
Akvakultúra a spracované produkty
105.
je presvedčený, že silné, vysoko kvalitné odvetvie akvakultúry, ktoré je udržateľné z environmentálneho hľadiska, má potenciál slúžiť ako katalyzátor rastu súvisiacich odvetví a prispieť k rozvoju pobrežných, prímorských a vidieckych oblastí, pričom by prinieslo významný úžitok aj spotrebiteľom v podobe výživných a vysokokvalitných potravín, ktoré by boli výsledkom ekologickej produkcie;
106.
nazdáva sa, že ochranu a konkurencieschopnosť akvakultúry Spoločenstva treba posilniť prostredníctvom silnej a sústavnej podpory výskumu a technologického rozvoja územného plánovania pobrežných oblastí a vodných tokov, ktorým by sa zlepšil prístup k potrebnému priestoru, a zohľadnením osobitných potrieb akvakultúry v trhovej politike Európskej únie; uznáva významnú úlohu organizácií výrobcov zriadených v rámci spoločnej organizácie trhu a naliehavo žiada Komisiu, aby sa konkrétne zamerala na riešenie špecializovaných potrieb a požiadaviek odvetvia akvakultúry v rámci týchto predpisov;
107.
domnieva sa, že trvalo udržateľný rozvoj akvakultúry si vyžaduje zariadenia a výrobné metódy šetrné k životnému prostrediu vrátane trvalo udržateľných zdrojov krmiva, aby sa predišlo problémom, akým je napríklad eutrofizácia vôd, a aby sa podporila výroba produktov vyššej kvality prostredníctvom zlepšených hygienických noriem a zavedenie vysokých noriem v oblasti organickej akvakultúry a dobrých životných podmienok zvierat, ako aj vysoká úroveň ochrany spotrebiteľov; zdôrazňuje význam začlenenia stimulov na výrobu organickej akvakultúry a úsilia zvýšiť účinnosť zariadení na chov rýb;
108.
považuje akvakultúru za neoddeliteľnú súčasť SRP, ktorá zohráva doplňujúcu úlohu vo vzťahu k pododvetviu výlovu, predovšetkým pokiaľ ide o dostupnosť zásobovania potravinami, zamestnateľnosť a obnovu populácií, najmä druhov, ktoré sú vo voľnej prírode najviac lovené v nadmernom množstve;
109.
žiada podporiť investície do nových technológií chovu rýb vrátane intenzívnych systémov využívajúcich recykláciu vody a chovu rýb na otvorenom mor a v sladkých vodách, ako aj do výskumu chovu nových ekonomicky zaujímavých druhov a krmiva vyrábaného s menším vplyvom na životné prostredie, pričom sa prioritná podpora poskytuje zvýšeniu udržateľnosti životného prostredia; uznáva potenciál akvakultúry na otvorenom mori a naliehavo žiada Komisiu, aby preskúmala špecifické mechanizmy na podporu vývoja takéhoto chovu rýb;
110.
považuje za nevyhnutné zaviesť pravidlá ustanovujúce správne trhové postupy (kontroly kvality produktov, ochrana spotrebiteľov, clá) a spravodlivú hospodársku súťaž v oblasti produktov rybolovu pochádzajúcich z krajín mimo EÚ, pričom je potrebné vylúčiť produkty, na ktoré sa vzťahujú právne úpravy uvedené v dohodách EÚ s tretími stranami;
111.
považuje za potrebné, aby sa v prípade období prerušenia činnosti flotíl v záujme biologického odpočinku určeného na obnovu populácií rýb náležite zohľadnil aj konzervárenský priemysel, v prípade ktorého nie sú k dispozícii žiadne alternatívne zdroje tých druhov rýb, na ktoré majú tieto opatrenia vplyv;
112.
vyzýva Komisiu, aby predložila Rade a Európskemu parlamentu návrhy, ktoré podporia hľadanie nových kvalitných akvakultúrnych druhov, najmä bylinožravých, s vysokou kvalitou a pridanou hodnotou, a aby na úrovni Spoločenstva podporovala výskum a vzájomnú výmenu osvedčených postupov týkajúcu sa týchto druhov a metód ich produkcie a uvádzania na trh, s cieľom riešiť environmentálne otázky a umožniť lepšie postavenie v rámci hospodárskej súťaže vo vzťahu k iným inovatívnym potravinovým produktom;
113.
zdôrazňuje význam poskytovania financií podnikom v oblasti akvakultúry bez ohľadu na ich veľkosť, pričom hlavným kritériom by bol ich prínos k sociálnemu a hospodárskemu rozvoju pobrežného života;
Trhy a uvádzanie rýb na trh
114.
opakuje sťažnosti vznesené odvetvím z dôvodu spojenia reformy spoločnej organizácie trhu s produktmi rybolovu a akvakultúry s procesom reformy SRP, čo je v protiklade s tým, čo sa stalo v prípade politiky kontroly rybolovu a čo bude pravdepodobne znamenať, že producenti v Spoločenstve budú musieť čakať na nový rámec, ktorý im pomôže zvýšiť ziskovosť ich činnosti, až do roku 2013; dúfa, že Komisia bez ďalších odkladov predloží oznámenie o budúcnosti súčasnej spoločnej organizácie trhu;
115.
domnieva sa, že by sa mala uskutočniť naliehavá a ďalekosiahla revízia spoločnej organizácie trhu s produktmi rybolovu, aby viac prispievala k zabezpečeniu príjmov odvetvia, stabilite trhov, zvýšeniu predaja produktov rybolovu a zvýšeniu ich pridanej hodnoty;
116.
zdôrazňuje potrebu vytvorenia mechanizmov na podporu sústredenia ponuky, najmä prostredníctvom zriadenia a revitalizácie organizácií producentov;
117.
okrem toho žiada vypracovať štúdiu, ktorá poskytne podrobnú analýzu celkovej situácie týkajúcej sa koncentrácie dopytu na trhu s produktmi rybolovu, aby sa overilo, či neexistujú trhové stratégie, ktoré by mohli porušovať pravidlá hospodárskej súťaže a spôsobiť pokles cien väčšiny druhov nadol;
118.
považuje za nevyhnutné vytvoriť trhové intervenčné mechanizmy, najmä v tých oblastiach rybného hospodárstva, kde sa prijal model riadenia založený na zásade prevoditeľných práv na rybolov, s cieľom zabrániť nadmernej koncentrácii práv na rybolov medzi malým počtom prevádzkovateľov (ochranné doložky), pretože ak by takáto situácia nastala v členskom štáte, mohla by ohroziť prežitie remeselných flotíl, a ak by sa to týkalo viacerých členských štátov, mohlo by to ohroziť udržateľnosť odvetvia v niektorých z týchto štátov;
119.
zároveň žiada, aby Komisia v budúcich plánoch riadenia a obnovy zanalyzovala možný vplyv a dosahy zníženia výlovu na európsky trh a výsledný dovoz substitútov z tretích krajín, ktoré by mali vynahradiť nedostatok na trhu;
120.
zdôrazňuje potrebu zabezpečiť súlad spoločnej obchodnej politiky s cieľmi presadzovanými v rámci SRP, aby sa zaručilo, že nové koncesie EÚ (mnohostranné, regionálne alebo dvojstranné) týkajúce sa vonkajšej colnej a necolnej ochrany produktov rybolovu a akvakultúry nezmaria ani neohrozia úsilie vynaložené na zabezpečenie odbytu pre produkty Spoločenstva za dostatočne výhodné ceny;
121.
domnieva sa, že treba urobiť všetko pre to, aby sa zabránilo ďalšiemu nárastu už aj tak dosť silnej závislosti EÚ od dovozu z tretích krajín v súvislosti s jej zásobovaním produktmi rybolovu a akvakultúry;
122.
považuje za nevyhnutné, aby EÚ zabezpečila vonkajšiu propagáciu rybolovných produktov Spoločenstva, ako sú konzervované ryby a produkty akvakultúry, najmä prostredníctvom podpory ich certifikácie a financovania ich účasti na medzinárodných súťažiach a veľtrhoch;
Vonkajšie vzťahy
123.
domnieva sa, že vonkajšie aktivity SRP by sa mali viesť s cieľom obrany záujmov rybného hospodárstva v Spoločenstve v súlade s vonkajšou politikou EÚ;
124.
obhajuje potrebu posilniť zastúpenie Spoločenstva v RFMO, vo FAO, v OSN a iných medzinárodných organizáciách s cieľom podporiť udržateľné riadenie medzinárodného rybolovu, boj proti nezákonnému rybolovu, zabezpečiť vyššiu ochranu morských ekosystémov a ochrániť budúcnosť rybolovných činností;
125.
zastáva potrebu vytvorenia mechanizmov na zviditeľnenie produktov rybolovu pochádzajúcich z environmentálne udržateľných a sociálne spravodlivých zdrojov v rámci EÚ i mimo nej;
126.
trvá na tom, že EÚ by mala v súlade s Dohovorom Organizácie Spojených národov o morskom práve odsúhlasiť prístup k rybolovným zdrojom vo vodách tretej krajiny len vtedy, ak sa vedecky preukáže, že existuje nadbytok, ktorý rybári tretej krajiny nedokážu vyloviť, a že tento nadbytok možno vyloviť udržateľným spôsobom pri dodržaní minimálne rovnakých štandardov, ktoré sa uplatňujú v EÚ (výber náčinia atď.);
127.
domnieva sa, že nové dohody v oblasti rybolovu s tretími krajinami by sa mali podrobiť celkovému hodnoteniu vzhľadom na kritériá stanovené Európskym parlamentom; nazdáva sa, že účelom týchto kritérií by malo byť vyrovnávanie ekonomických záujmov a podpora udržateľného rybného hospodárstva, posilnenie schopnosti našich partnerov zaručiť udržateľný rybolov v ich vlastných vodách a prispieť tak k zlepšeniu riadenia v oblasti rybolovu mimo EÚ, zlepšenie miestnej zamestnanosti v odvetví a zachovanie dôveryhodnosti Európskej únie ako globálneho ochrancu ľudských práv v súlade s vonkajšou politikou EÚ;
128.
okrem toho v záujme väčšej rozpočtovej transparentnosti žiada, aby sa v dohodách o partnerstve v oblasti rybolovu jasne rozlišovala časť finančných kompenzácií týkajúca sa komerčnej zložky a časť týkajúca sa rozvojovej spolupráce s tretími krajinami v oblasti rybolovu;
129.
nazdáva sa, že partnerské dohody by mali zvýšiť tvorbu pracovných miest v tretích krajinách, znížiť úroveň chudoby, rozvíjať podporné štruktúry pre odvetvie (rybárske prístavy, zariadenia na skladovanie a spracovanie rýb atď.) a následne znížiť počty prisťahovalcov do EÚ;
130.
domnieva sa, že finančná kompenzácia poskytovaná v rámci dohôd s tretími krajinami v oblasti rybolovu by sa mala využívať na podporu a rozvoj odvetvia rybného hospodárstva v týchto krajinách buď prostredníctvom povinného zamerania financovania na výstavbu infraštruktúry (rybárske prístavy, sklady, zariadenia na spracovanie rýb atď.) alebo prostredníctvom poskytovania prevádzkových prostriedkov (plavidlá, vybavenie atď.) tak, aby sa činnosti rybolovu mohli vykonávať zodpovedne a udržateľne;
131.
je presvedčený, že o dohodách o partnerstve v odvetví rybného hospodárstva by sa malo rokovať na spoľahlivom vedeckom základe, a domnieva sa, že ďalší potrebný pokrok si vyžaduje zahrnutie všetkých technických opatrení do rokovacieho procesu a značné zlepšenia v mechanizmoch na vykonávanie ustanovení obsiahnutých v dohodách;
132.
žiada, aby sa v procese rokovania konzultovalo s dotknutým odvetvím a aby sa regionálne poradné rady pre diaľkové flotily zúčastňovali ako pozorovatelia v spoločných výboroch ustanovených podľa dohôd;
133.
domnieva sa, že rastúca zložitosť situácie, potreba účinnejších následných opatrení k dohodám a zvyšujúci sa počet úloh potrebných na riadnu účasť v regionálnych rybárskych organizáciách si vyžadujú zvýšenie ľudských a materiálnych zdrojov GR MARE a že by sa mala preskúmať možná decentralizácia výkonného riadenia na členské štáty;
Integrovaná námorná politika (IMP)
134.
nazdáva sa, že SRP si vyžaduje globálny prístup k riadeniu populácií rýb a musí sa koordinovať s politikami v oblasti životného prostredia a rozvoja a s IMP;
135.
rozhodnutie Európskej komisie stanoviť IMP za jednu zo svojich priorít pokladá za dobré a zdôrazňuje, že nový ekosystémový prístup vytvára priamu prioritnú spojitosť medzi SRP a IMP;
136.
domnieva sa, že rybolovná činnosť by sa mala vhodne začleniť a zatriediť v rámci širšieho kontextu námorných činností, napríklad námornej dopravy, morského cestovného ruchu, veterných elektrární na mori a akvakultúry, a že by sa mala zahrnúť do skupín námorných činností;
137.
upozorňuje, že rybolov je jednou z hospodárskych činností, ktoré majú najväčší vplyv na ekosystémy v tom, že z nich získava významné zdroje, a že je zároveň jednou z činností, ktoré sú najviac zasiahnuté inými aktivitami v týchto ekosystémoch, napríklad cestovným ruchom, námornou dopravou a urbanizáciou pobrežia;
138.
je presvedčený, že skutočná integrácia SRP do IMP si vyžaduje politickú vôľu a že celoštátne, regionálne a miestne subjekty pôsobiace v oblasti rybolovu sú pripravené prevziať na seba záväzky v tejto oblasti. zdôrazňuje, že ak sa zohľadnia vlastné ciele SRP a uzná sa potreba vhodného prepojenia medzi rozličnými politikami s dosahom na morské prostredie, SRP nesmie byť podriadená iným politikám Spoločenstva, ktoré boli odvtedy vymedzené; naopak, domnieva sa, že tieto politiky musia chrániť a integrovať ciele politiky rybného hospodárstva;
139.
zdôrazňuje potrebu vymedziť primerané finančné prostriedky pre IMP a znova potvrdzuje zásadu, že novým prioritám musia zodpovedať nové finančné zdroje; odmieta myšlienku, že IMP by sa mala financovať z EFRH;
140.
považuje za potrebné pristúpiť k správnemu a systematickému plánovaniu európskeho námorného priestoru s cieľom vymedziť biogeografické oblasti ako spôsob ochrany najcitlivejších morských ekosystémov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že remeselný rybolov, morská akvakultúra a lov mäkkýšov a kôrovcov sa uskutočňujú najmä v najzraniteľnejších ekosystémoch v blízkosti pobrežia, čo znamená, že interakcia je ešte priamejšia a bezprostrednejšia;
141.
poznamenáva, že v zelenej knihe Komisie sa uznáva, že režim 12 námorných míľ funguje vo všeobecnosti dobre a že jednou z mála oblastí, v ktorých bola SRP relatívne úspešná, je tá oblasť, ktorá bola pod kontrolou členských štátov; požaduje preto, aby mala táto zásada trvalý charakter;
o
o o
142.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Výboru regiónov a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Poradnému výboru pre rybné hospodárstvo a akvakultúru, regionálnym poradným radám, Vedeckému, technickému a hospodárskemu výboru, Výboru pre sociálny dialóg v odvetví morského rybolovu a vládam a parlamentom členských štátov.
