A6-0135/2009
13.3.2009
SPRÁVA
o výročných správach Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007
(2008/2155(INI))
Výbor pre hospodárske a menové veci
Spravodajca:
Gay Mitchell
PE 415.312v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA..............................................................
Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre kontrolu rozpočtu .....
Error!
Bookmark not defined.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE.
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o výročných správach Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007
( 2008/2155(INI) )
Európsky parlament ,
- so zreteľom na výročnú správu Európskej investičnej banky (EIB) za rok 2007,
- so zreteľom na výročnú správu Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) za rok 2007,
- so zreteľom na články 9, 266 a 267 Zmluvy o ES a protokol č. 11 k štatútu EIB,
- so zreteľom na Dohodu o založení EBOR z 29. mája 1990,
- so zreteľom na články 230 a 232 Zmluvy o ES, ktoré sa týkajú úlohy Súdneho dvora,
- so zreteľom na článok 248 Zmluvy o ES, ktorý sa týka úlohy Dvora audítorov,
- so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/1016/ES z 19. decembra 2006, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva
Ú. v.
EÚ L 414, 30.12.2006, s.
95. ,
- so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES
Vec C-155/07, Európsky parlament/Rada Európskej únie, zatiaľ neuverejnená v Zb. ,
- so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/847/ES zo 4. novembra 2008 o oprávnenosti krajín Strednej Ázie podľa rozhodnutia 2006/1016/ES, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka Spoločenstva na straty z úverov a záruk za úvery na projekty mimo Spoločenstva
Ú. v.
EÚ L 301, 12.11.2008, s.
13. ,
- so zreteľom na rozhodnutie Rady 97/135/ES zo 17. februára 1997, ktoré stanovuje, že Európske spoločenstvo by malo upísať mimoriadne akcie v dôsledku rozhodnutia zdvojnásobiť kapitál Európskej banky pre obnovu a rozvoj
Ú. v.
ES L 52, 22.2.1997, s.
17. ,
- so zreteľom na súčasný Prehľad o kapitálových zdrojoch (CRR3) EBOR z roku 2006, ktorý pokrýva roky 2006 – 2010,
- so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o prijímaní pôžičiek a poskytovaní úverov Európskymi spoločenstvami v roku 2007 ( KOM(2008)0590 ),
- so zreteľom na svoje uznesenie z 22. apríla 2008 o výročnej správe Európskej investičnej banky za rok 2006
Prijaté texty, P6_TA(2008)0132 . ,
- so zreteľom na svoje uznesenie z 15. februára 2007 o výročnej správe EIB za rok 2005
Ú. v.
EÚ C 287 E, 29.11.2007, s.
544. ,
- so zreteľom na svoje uznesenie zo 16.januára 2003 o činnosti Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR)
Ú. v.
EÚ C 38 E, 12.2.2004, s.
313. ,
- so zreteľom na uznesenie Parlamentného zhromaždenia Rady Európy zo 6. júna 2008 o Európskej banke pre obnovu a rozvoj ako ústrednom partnerovi pri uskutočňovaní zmien v transformujúcich sa krajinách,
- so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve medzi skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej podpísanú v Cotonou 23. júna 2000
Ú. v.
ES L 317, 15.12.2000, s.
3. (dohoda z Cotonou),
- so zreteľom na spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie: „Európsky konsenzus”
Ú. v.
EÚ C, 24.2.2006, s.
1. ,
- so zreteľom na závery Rady zo 14. mája 2008 týkajúce sa investičného rámca pre západný Balkán: posilnenie súdržnosti existujúcich finančných nástrojov s cieľom podporiť rast a stabilitu regiónu,
- so zreteľom na návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1638/2006 z 24. októbra 2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva, predložený Komisiou 21. mája 2008 ( KOM(2008)0095 ),
- so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 10. júla 2003 vo veci právomoci Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) vyšetrovať EIB
Vec C-11/00 Komisia Európskych spoločenstiev/Európska investičná banka, Zb.
2003, s.
I-7141. ,
- so zreteľom na trojstrannú dohodu uzavretú medzi Dvorom audítorov, EIB a Komisiou, pokiaľ ide o spôsoby kontroly uplatňované Súdnym dvorom, ktoré sú uvedené v článku 248 ods. 3 Zmluvy o ES, ktorá bola obnovená v júli 2007,
- so zreteľom na memorandum o porozumení medzi Komisiou, EIB a EBOR z 15. decembra 2006, pokiaľ ide o spoluprácu vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku a v strednej Ázii,
- so zreteľom na memorandum o porozumení podpísané 27. mája 2008 medzi Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou, ktoré je zamerané na posilnenie koordinácie vonkajších úverových politík Európskej únie,
- so zreteľom na memorandum o účasti v Európskom odbornom centre pre verejno-súkromné partnerstvá (EPEC) podpísané 16. septembra 2008 medzi EIB, Komisiou a príslušnými národnými orgánmi,
- so zreteľom na operačný plán EIB na roky 2008 – 2010, ktorý jej rada riaditeľov schválila 20. novembra 2007,
- so zreteľom na verejné konzultácie, ktoré EIB uskutočnila v roku 2008 o svojom vyhlásení o ekologických a sociálnych zásadách a normách,
- so zreteľom na ekologickú a sociálnu politiku EBOR, ktorú jej rada riaditeľov schválila 12. mája 2008,
- so zreteľom na politiku EBOR v oblasti energetiky, ktorú jej rada riaditeľov schválila 11. júla 2006,
- so zreteľom na hodnotenie energetickej politiky EIB, ktoré jej rada riaditeľov schválila 31. januára 2006,
- so zreteľom na oznámenie EIB o „posilnenom prínose EIB k energetickej politike EÚ“ z 5. júna 2007, ktorý jej rada guvernérov schválila v júni 2007,
- so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli v dňoch 11. a 12. decembra 2008 o hospodárskych a finančných otázkach,
– so zreteľom na správu EIB s názvom „Konzultácie s MSP v roku 2007/2008 – zistenia a závery“ z mája 2008, ako aj na následné modernizovanie a posilňovanie podpory skupiny EIB pre MSP z EÚ,
– so zreteľom na vyhlásenie EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a štandardoch z 18. marca 2008,
- so zreteľom na závery Rady zo zasadnutia Rady ECOFIN zo 7. októbra 2008 a 2. decembra 2008 o úlohe EIB pri podpore MSP,
- so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. októbra 2008 s názvom Od finančnej krízy k ozdraveniu: európsky rámec pre činnosť ( KOM(2008)0706 ),
- so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. novembra 2008 s názvom Plán hospodárskej obnovy Európy ( KOM(2008)0800 ),
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
- so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre kontrolu rozpočtu ( A6‑0135/2009 ),
A. keďže EIB bola ustanovená v roku 1957 Rímskou zmluvou a jej akcionármi je 27 členských štátov, ktoré upísali kapitál v sume 165 miliárd EUR,
B. keďže EIB od roku 1963 uskutočňuje operácie mimo Spoločenstva na podporu vonkajších politík Spoločenstva,
C. keďže EBOR bola ustanovená v roku 1991 a jej akcionármi je 61 krajín, ako aj Európske spoločenstvo a EIB, ktoré upísali celkový kapitál v sume 20 miliárd EUR,
D. keďže členské štáty, Európske spoločenstva a EIB spolu majú 63 % akcionársky podiel v EBOR,
E. keďže podľa stanov EIB je jej úlohou prispievať k vyváženému a vyrovnanému rozvoju vnútorného trhu v záujme Spoločenstva, na čo banka využíva prostriedky kapitálového trhu a vlastné prostriedky,
F. keďže v súčasnej finančnej kríze pri obrovskom nedostatku likvidity a úverov pre spoločnosti by EIB mala zohrávať hlavnú úlohu v plánoch hospodárskej obnovy Európy a členských štátov,
G. keďže podľa stanov EBOR je jej úlohou prispievať k hospodárskemu pokroku a obnove, podporovať prechod k otvoreným, trhovo orientovaným hospodárstvam a presadzovať súkromnú a podnikateľskú iniciatívu v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré sú oddané zásadám pluralitnej demokracie, pluralizmu a trhového hospodárstva a uplatňujú ich,
H. keďže by sa mala zdôrazniť a posilniť úloha EIB ako emitenta dlhopisov s vysokým ratingom AAA pre medzinárodné kapitálové trhy,
I. keďže EBOR musí podľa článku 11 dohody o založení EBOR uskutočňovať aspoň 60 % svojich investícií v súkromnom sektore,
J. keďže dohoda o založení EBOR stanovuje, že rada guvernérov preskúmava v najviac päťročných intervaloch základný kapitál EBOR, pričom najbližšie hodnotenie je plánované na rok 2010,
K. keďže 1. októbra 2008 bol ustanovený riadiaci výbor pozostávajúci z deviatich skúsených osôb, ktorý má dohliadať nad hodnotením mandátu EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám v polovici obdobia a riadiť ho v súlade s rozhodnutím 2006/1016/ES,
L. keďže toto hodnotenie v polovici obdobia sa bude musieť vykonať po dôkladnej dohode s Parlamentom na základe rozhodnutia 2006/1016/ES,
M. keďže rozhodnutie 2006/1016/ES o mandáte EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám stanovuje, že počas rokov 2007 – 2013 sú k dispozícií úvery vo výške 25,8 miliardy EUR, ktoré sa rozdelia podľa regiónov nasledovne: predvstupové krajiny vrátane Chorvátska a Turecka 8,7 miliardy EUR, stredomorské krajiny 8,7 miliardy EUR, východná Európa, Zakaukazsko a Ruská federácia 3,7 miliardy EUR, Latinská Amerika 2,8 miliardy EUR, Ázia 1 miliarda EUR a Juhoafrická republika 0,9 miliardy EUR,
N. keďže EIB poskytla v roku 2007 pôžičky na podporu cieľov politiky EÚ v celkovej výške 47,8 miliardy EUR, z toho 41,4 miliardy EUR v rámci Európskej únie a krajín EZVO a 6,4 miliardy EUR v rámci partnerských a kandidátskych krajín,
O. keďže úverová činnosť EIB mimo EÚ bola v roku 2007 podľa geografických oblastí takáto: Ázia a Latinská Amerika 925 miliónov EUR, východná Európa, južný Kaukaz a Rusko 230 miliónov EUR, stredomorské krajiny 1 438 miliónov EUR, kandidátske krajiny 2 870 miliónov EUR, krajiny AKT 756 miliónov EUR a Južná Afrika 113 miliónov EUR,
P. keďže v roku 2007 dosiahol ročný objem činnosti EBOR 5,6 miliardy EUR, pričom operácie zahŕňali 353 projektov v 29 krajinách v strednej Európe a Pobaltí
Česká republika, Estónsko, Chorvátsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Poľsko, Slovensko a Slovinsko. , juhozápadnej Európe
Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, BJR Macedónsko, Čierna Hora, Rumunsko a Srbsko. , západných krajinách SNŠ a na Kaukaze
Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina. , v Rusku a Strednej Ázii
Kazachstan, Kirgizská republika, Mongolsko, Tadžikistan, Turkménsko a Uzbekistan. ,
Q. keďže investície EBOR v Rusku sa zvýšili v roku 2007 a dosiahli 2,3 miliardy EUR (celkové portfólio v Rusku je vo výške 5,7 miliardy EUR), pričom pokrývajú 83 projektov a vytvárajú 42 % ročných záväzkov EBOR (v porovnaní s 38 % v roku 2006),
R. keďže kapitálové investície EBOR sa zvýšili z 1 miliardy EUR v roku 2006 na 1,7 miliardy EUR v roku 2007 a kapitálový podiel ročného objemu činnosti EBOR sa zvýšil z 20 % v roku 2006 na 30 % v roku 2007,
S. keďže rada guvernérov EBOR rozhodla 28. októbra 2008 o schválení Turecka ako príjemcu investícií EBOR a keďže EBOR očakáva, že do konca roku 2010 preinvestuje 450 miliónov EUR,
T. keďže EIB financuje projekty v Turecku od roku 1965, pričom preinvestovala približne 10 miliárd EUR vo všetkých kľúčových sektoroch tureckého hospodárstva,
U. keďže podľa Dohody z Cotonou EIB financuje operácie v krajinách AKT nielen prostredníctvom úverov z vlastných zdrojov, ale aj prostredníctvom rizikového investičného nástroja, ktorého prostriedky pochádzajú z Európskeho rozvojového fondu,
V. keďže Komisia, členské štáty, partnerské krajiny v rámci európskej susedskej politiky (ESP), medzinárodné finančné inštitúcie a európske regionálne a bilaterálne finančné inštitúcie v súčasnosti spolupracujú v rámci investičného nástroja európskej susedskej politiky (NIF) na dodatočnom financovaní projektov infraštruktúry najmä v oblasti energetiky, dopravy a životného prostredia v celom priestore ESP,
W. keďže Skupina EIB naďalej aktívne podporuje MSP prostredníctvom pôžičiek, ako aj rizikového kapitálu a záruk za úvery, pričom ostatné dve činnosti vykonáva prostredníctvom Európskeho investičného fondu,
Ciele a operácie EIB
1. víta výročnú správu EIB za rok 2007, najmä pokiaľ ide o operácie na financovanie v rámci Európskej únie zamerané na šesť priorít politiky (zabezpečenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti, implementácia iniciatívy Inovácie 2010, rozvoj transeurópskych dopravných a prístupových sietí, podpora malých a stredných podnikov, ochrana a skvalitňovanie životného prostredia a trvalo udržateľná, konkurencieschopná a bezpečná energetika) a tiež pokiaľ ide o implementáciu mandátu EIB na poskytovanie úverov v tretích krajinách;;
2. konštatuje, že EIB je jedinou finančnou inštitúciou založenou zmluvou a väčšina jej operácií sa zameriava na projekty v členských štátoch, pričom má zohrávať čoraz dôležitejšiu úlohu aj v tretích krajinách, ako sa stanovuje v rozhodnutí 2006/1016/ES;
3. konštatuje, že v rámci operácií v tretích krajinách EIB zatiaľ implementovala ciele politiky tak, ako ich stanovila Rada; je presvedčený, že úverová činnosť EIB musí byť medzi krajinami konzistentná, pokiaľ ide o oblasť jej pôsobnosti, jednoduchosť v prístupe medzi rôznymi aktérmi a nástrojmi EÚ; pružnosť v tom, ako Európska únia je schopná reagovať na značne rozdielne okolnosti v rozličných krajinách; súlad s plnením cieľov tisícročia a zodpovednosť voči verejnosti a Parlamentu za využívanie a účinnosť vynaložených prostriedkov EÚ;
4. zastáva názor, že činnosť EIB by mala odrážať aj ciele a záväzky, ktoré Európska únia prijala v kontexte Spojených národov (ako napríklad Kjótsky protokol); vyzýva preto EIB, aby každoročne predkladala Európskemu parlamentu správu o vykonávaní cieľov EÚ a OSN pri svojich operáciách v rozvojových krajinách;
5. s uspokojením berie na vedomie systematické plnenie odporúčaní zo strany EIB, ktoré Parlament vydal v uplynulých rokoch; odporúča, aby sa toto plnenie sprístupnilo širokej verejnosti v súvislosti s výročnou správou EIB;
6.
V súvislosti s dohľadom nad EIB:
a) pripomína, že EIB, ktorej úlohy sú politicky vymedzené, nepodlieha bežnému dohľadu; zastáva názor, že kontrola pracovných metód EIB je predsa len nevyhnutná;
b) navrhuje, aby bol kontrolný výbor EIB posilnený tým spôsobom, že by traja členovia a traja zástupcovia členov výboru mali byť doplnení o dvoch členov, ktorí sú zamestnancami vnútroštátnych úradov dohľadu;
c) víta technickú spoluprácu EIB s vnútroštátnym úradom dohľadu v Luxemburgu, no vyžaduje, aby sa táto spolupráca posilnila;
d) žiada Komisiu a členské štáty, aby preskúmali možnosti širšej revízie opatrení týkajúcich sa dohľadu nad finančnými operáciami EIB, ktoré by sa mali vykonávať prostredníctvom budúceho európskeho systému obozretného dohľadu, s cieľom dohliadať na kvalitu finančnej situácie EIB a zabezpečiť, že jeho výsledky sú dôsledne kontrolované a že sa dodržiavajú pravidlá profesionálneho správania;
7. víta vypracovanie a zverejnenie sektorových operatívnych politík EIB v odvetviach energetiky, dopravy a vodohospodárstva realizovaných v roku 2007 a považuje ich za dôležitý krok k zvýšeniu transparentnosti úverových operácií EIB;
8. víta preskúmanie politiky zverejňovania informácií EIB s cieľom zohľadniť príslušné ustanovenia Aarhuského nariadenia
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva (Ú. v.
EÚ L 264, 25.9.2006, s.
13). ; víta uverejnenie súhrnnej správy o hodnotení operácií EIB za rok 2007 a podnecuje EIB, aby ďalej rozvíjala činnosť svojho oddelenia pre hodnotenie operácií;
9. víta preskúmanie vyhlásenia EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a štandardoch; zastáva názor, že EIB by mala vyčleniť dostatočné prostriedky na vykonávanie revidovaného vyhlásenia a vypracovať správu o jeho fungovaní;
10. zdôrazňuje, že EIB by mala presadzovať politiku nulovej tolerancie voči podvodom a korupcii, a víta v tejto súvislosti prehodnotenie jej politiky boja proti podvodom a boja proti korupcii, praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; vyjadruje však obavy, že táto politika zrejme zostane vo veľkej miere pasívna; opätovne vyzýva EIB, aby do prijímania postupov a politiky boja proti podvodom zahrnula opatrenia zamerané na:
a) administratívny vylučovací mechanizmus pre spoločnosti usvedčené z korupcie EIB alebo ostatnými multilaterálnymi rozvojovými bankami;
b) ochrannú politiku informátorov, a zároveň
c) posilnenie jej vyšetrovacej funkcie a posilnenie významu prevencie a odhaľovania tejto funkcie;
11. víta existenciu etického výboru ad hoc (zaoberajúceho sa hlavne problematikou po skončení zamestnaneckého vzťahu) a nezávislého kontrolóra súladu; požaduje však, aby bol informovaný o štatúte a praktickej činnosti tohto kontrolóra súladu;
12. blahoželá EIB k tomu, že v októbri 2007 vo Washingtone podpísala vyhlásenie o postupe v prípade riadenia podnikov na rozvíjajúcich sa trhoch; poznamenáva, že toto vyhlásenie o postupe tiež podpísali finančné inštitúcie podporujúce rozvoj a že toto vyhlásenie stavia riadenie podnikov do popredia ich činností podporujúcich trvalo udržateľný rozvoj v rozvíjajúcich sa krajinách;
13. vyjadruje spokojnosť s tým, že predstavenstvo EIB schválilo politiku EIB o mechanizme sťažností; opätovne však vyzýva EIB, aby preskúmala svoj vnútorný mechanizmus sťažností a aby vydala nové usmernenia pre mechanizmus odvolávania sa s rozšírením na všetky operácie financované EIB;
14. berie na vedomie priaznivé stanovisko externého auditu a závery výročnej správy výboru pre audit; v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou opätovne vyzýva EIB, aby sa riadila rovnakými pravidlami obozretnosti ako úverové inštitúcie a aby podliehala skutočnej kontrole obozretnosti;
Ciele a operácie EBOR
15. víta výročnú správu EBOR za rok 2007, najmä v súvislosti s tým, že investičné činnosti EBOR boli zamerané na krajiny v ranej alebo strednej fáze transformácie, a víta jej pokrok vo financovaní projektov v rámci jej iniciatívy za trvalo udržateľnú energetiku;
16. konštatuje, že EBOR pôsobí hlavne v tretích krajinách, ale niektoré operácie budú mať naďalej význam aj v rámci členských štátov EÚ;
17. konštatuje ďalej, že medzinárodný a regionálny rozmer úlohy EBOR je v súčasnosti veľmi odlišný oproti roku 1991 a že mandát EBOR treba uplatňovať v tomto novom prostredí, keďže EBOR reaguje na trhové podmienky a posúva sa smerom na juh a východ;
18. rovnako uznáva, že operačné prostredie je čoraz komplexnejšie, keďže podnikateľská nálada je problematickejšia v dôsledku menších skúseností miestnych partnerov a častejších obáv o ich dôveryhodnosť;
19. domnieva sa, že EBOR musí posilniť svoje činnosti technickej podpory a poradenstva v záujme presadzovania noriem dobrej správy a zabezpečenia primeraného riadenia projektov na miestnej úrovni v susediacich krajinách EÚ;
20. víta pokrok, ktorý EBOR dosiahla pri zavádzaní zásady rodovej rovnosti v roku 2008; nalieha na obe banky, aby posilnili zásadu rodovej rovnosti vo svojich inštitucionálnych štruktúrach a vonkajších politikách;
Spolupráca medzi EIB a EBOR a inými medzinárodnými, regionálnymi a vnútroštátnymi finančnými inštitúciami
21. konštatuje, že EIB a EBOR čoraz častejšie financujú operácie v rovnakých geografických oblastiach mimo Európskej únie, napríklad vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku, na západnom Balkáne a v blízkej budúcnosti aj v Turecku;
22. upozorňuje, že v krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, sa uplatňujú v súčasnosti tri rozličné druhy spolupráce: v prípade východnej Európy ide o memorandum o porozumenie, ktoré stavia EBOR do vedúcej úlohy a zabezpečuje v zásade spoločné investície, v prípade západného Balkánu nastáva posun od konkurenčných alebo paralelných operácií k spolupráci prostredníctvom združovania prostriedkov a ostatne, ako je to v prípade Turecka, ide o dohodu založenú na definícii špecifických a spoločných oblastí pôsobnosti , pričom vedúca banka sa určuje v každom prípade zvlášť;
23. konštatuje, že ciele, oblasti skúseností a spôsoby práce oboch bánk sú rozdielne a nemožno jednoducho oddeliť úverové operácie pre verejný a súkromný sektor; upozorňuje, že sa objavuje čoraz viac spoločných oblastí, v ktorých obe banky rozvíjajú svoje skúsenosti, napríklad financovanie MSP, energetika a zmena klímy a projekty verejno-súkromného partnerstva (PPP); v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu posilnenej spolupráce;
24. zastáva názor, že v krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, by si vo svojich činnostiach nemali konkurovať, ale skôr by sa mali dopĺňať na základe komparatívnych výhod každej banky a vyhýbať sa tak zdvojeným nákladom pre klientov;
25. preto v záujme dosiahnutia lepšie štruktúrovanej spolupráce EIB a EBOR v krajinách, kde pôsobia spoločne, odporúča, aby:
a) si obe banky zlepšili funkčné rozdelenie práce a smerovali k väčšej špecializácii s cieľom sústrediť sa na svoje skúsenosti a prednosti;
b) sa EIB viac špecializovala na financovanie väčších súkromných a verejných infraštruktúr a projektov vrátane investícií v rámci verejno-súkromných partnerstiev (PPP), ako aj priamych zahraničných investícií podnikov z EÚ a aby sa EBOR viac špecializovala na financovanie menších investícií, budovanie inštitúcií, privatizáciu, napomáhanie obchodu, finančné trhy a priame kapitálové investície s cieľom podporovať štandardy podnikového riadenia;
c) definovali typy projektov, odvetví a produktov, o ktoré majú potenciálny záujem obe banky a pri ktorých by mohli vo väčšej miere zdieľať znalosti a zdroje, napríklad financovanie MSP, a zvýšili investície na boj proti zmene klímy, napríklad podpora energie z obnoviteľných zdrojov a znižovania emisií skleníkových plynov; sa v týchto oblastiach spoločného záujmu prijal pragmatický a individuálny prístup a za predpokladu vzájomného uznávania postupov určila vedúca inštitúciu pre každý projekt spolufinancovania s cieľom vyhnúť sa zdvojovaniu; sa v tejto súvislosti podporované projekty zodpovedali normám EÚ, napríklad v oblasti boja proti zmene klímy alebo dodržiavania sociálnych práv, nezávisle od toho, či vedúcou inštitúciou je EIB alebo EBOR;
d) sa uplatňovali v oboch inštitúciách jasné mechanizmy spolupráce od najvyšších štruktúr po najnižšie, ako aj v teréne;
e) obe banky predložili konkrétny návrh na konzistentnejšiu spoluprácu, v ktorom zvážia aj spoločné normy, v prospech ich akcionárov, zainteresovaných strán a prijímajúcich krajín;
f) obe banky pravidelne predkladali Komisii správu o svojej spolupráci;
g) Komisia každý rok podávala Parlamentu a Rade správu o hodnotení vplyvu a účinnosti finančných operácií EIB a EBOR, ako aj o tom, ako prispeli k plneniu cieľov vonkajšej politiky Európskej únie, a o ich vzájomnej spolupráci, ako aj spolupráci s inými finančnými inštitúciami; a
h) aby Parlament každý rok zorganizoval vypočutia prezidentov oboch bánk spolu s komisárom pre hospodárske a menové veci.
26. odporúča, aby z dlhodobého hľadiska akcionári EIB zvážili zvýšenie podielu EIB na kapitále EBOR, napríklad v súvislosti s navýšením kapitálu alebo ak súčasní akcionári EBOR uvažujú o vzdaní sa svojho podielu na kapitále banky; domnieva sa, že z dlhodobého hľadiska môže tento krok prispieť k lepšej súdržnosti politík a špecializácii oboch bánk tak z prevádzkového, ako aj zemepisného hľadiska;
27. zastáva názor, že by nemalo dochádzať k akémukoľvek rozširovaniu nástrojov Európskej únie v oblasti vonkajšej pomoci; vyzýva na posilnenú spoluprácu s regionálnymi a národnými rozvojovými inštitúciami alebo agentúrami v Európskej únii s cieľom poskytnúť efektívne financovanie odstránením prekrývania a zdvojovania a zabezpečiť jednotný prístup a lepšie zviditeľnenie vplyvu EÚ; v tomto zmysle podporuje možnosť vzájomného prenášania a uznávania postupov;
28. pripomína dôležitosť dohody stanovenej v „európskom konsenze“, podľa ktorej by sa mali posilňovať synergetické účinky medzi programami podporovanými EIB a inými finančnými inštitúciami a programami financovanými Spoločenstvom, aby sa zaručil maximálny účinok pre prijímajúce krajiny; zdôrazňuje potrebu mať na pamäti hlavne záujmy prijímajúcich krajín;
29. uznáva, že EIB a EBOR musia spolupracovať s inými medzinárodnými alebo regionálnymi finančnými inštitúciami, napríklad Svetovou bankou, Ázijskou rozvojovou bankou a Africkou rozvojovou bankou, s cieľom zvýšiť účinky v regiónoch vzdialenejších od Európskej únie a zabrániť nežiaducemu prekrývaniu a zdvojovaniu v rámci finančnej podpory; domnieva sa však, že EIB by mala zohrávať vedúcu úlohu pri podporovaní environmentálnych, sociálnych a rozvojových cieľov Európskej únie v prostredí nadnárodných rozvojových bánk a inštitúcií;
30. konštatuje, že medzinárodné rozvojové banky a inštitúcie majú pozitívny vplyv na rozvojový svet; považuje za nevyhnutné, aby sa ďalej analyzoval ich vplyv a zvážili ďalšie činnosti zamerané na ciele a operácie Európskeho rozvojového fondu (ERF); navrhuje, že financovanie vlastníctva pôdy by mohlo byť oprávneným investičným nákladom, za podmienok súvisiacich s environmentálnymi a so sociálnymi cieľmi, podľa mandátu EIB, keďže je kľúčové pre endogénny rozvoj, najmä v afrických krajinách;
Globálna finančná kríza a jej dôsledky pre EIB a EBOR
31. zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorá sa v pláne hospodárskej obnovy Európy prisudzuje EIB, najmä so zreteľom na posilnené financovanie MSP, energie z obnoviteľných zdrojov a čistej dopravy; víta v súlade s lisabonskou stratégiou rozhodnutie zvýšiť v roku 2009 a 2010 objem úverov EIB o 30 % (15 miliárd EUR) a rozhodnutie zvýšiť upísané základné imanie EIB o 67 miliárd EUR na 232 miliárd EUR; zdôrazňuje, že tieto dodatočné prostriedky by mali slúžiť na dosiahnutie dlhodobých účinkov; nazdáva sa, že rozšírená zodpovednosť si vyžaduje primerané ľudské a finančné zdroje a zvýšenú transparentnosť a zodpovednosť operácií EIB;
32. podporuje posilnenie opatrení o rozdelení rizika medzi komerčnými bankami a EIB pri poskytovaní financií pre MSP; požaduje však opatrnosť, pokiaľ ide o využívanie úverov EIB komerčnými bankami, a vyzýva v tejto súvislosti na uzatvorenie prísneho kódexu správania medzi komerčnými bankami a EIB; poznamenáva tiež, že zoznam EIB týkajúci sa sprostredkovateľských bánk sa musí aktualizovať;
33. zastáva názor, že EIB a Komisia by mali urýchliť realizáciu projektov v členských štátoch, ako aj v oblastiach, ktoré sú najviac postihnuté krízou; vzhľadom na to považuje za dôležité, aby zužitkovali odborné znalosti vyplývajúce z programov technickej pomoci ako JASPERS, JEREMIE, JESSICA a JASMINE s cieľom urýchliť distribúciu štrukturálnej pomoci;
34. poznamenáva, že Európska únia požiadala EIB, aby urýchlila podporu pre projekty verejno-súkromného partnerstva (PPP) ako odpoveď na finančnú krízu; naliehavo vyzýva EIB a EBOR, aby uskutočňovali takéto projekty iba v prípade, že sú finančne prijateľné a prinášajú skutočné zisky; v tejto súvislosti sa domnieva, že sú potrebné zlepšenia v oblasti zverejňovania informácií, zabezpečenia hodnoty za vynaložené prostriedky a postupov hodnotenia finančnej prijateľnosti;
35. vyzýva členské štáty, aby v plnom rozsahu využívali nástroje rizikového kapitálu, globálne pôžičky a mikroúvery, ktoré ponúkajú programy a mechanizmy EIB;
36. konštatuje, že činnosť EIB v oblasti prijímania pôžičiek a poskytovania úverov vnútri i mimo EÚ sa postupne zvyšuje a v súčasnosti predstavuje hlavný nástroj prijímania pôžičiek a poskytovania úverov na úrovni EÚ; poznamenáva ďalej, že existuje značný dopyt, vrátane Ázie, po dlhopisoch vydávaných EIB; vyzýva preto EIB a jej guvernérov, aby ako banka zohľadňujúca verejné záujmy v maximálnej miere využila potenciál v oblasti vydávania dlhopisov – predovšetkým dlhopisov v eurách – na globálnom trhu v záujme podpory dlhodobých politických cieľov a zmiernenia hospodárskeho poklesu v Európskej únii a jej susedných krajinách;
37. dôrazne vyzýva Komisiu a EIB, aby spoločne preskúmali spôsob, akým možno prekonať zníženie ponuky úverov v reálnom hospodárstve pomocou nových inovatívnych finančných nástrojov;
38. víta rozhodnutie EBOR zvýšiť ročný objem činnosti banky v roku 2009 o zhruba 20 % na približne 7 miliárd EUR s cieľom zmierniť súčasnú finančnú a hospodársku krízu a poznamenáva, že polovica z 1 miliardy EUR v rámci osobitných výdavkov v roku 2009 je vyčlenená pre strednú a východnú Európu;
39. zdôrazňuje, že v súčasných podmienkach, keď je ťažké získať úver, získala úloha oboch bánk na dôležitosti v rámci i mimo Európskej únie; vyzýva obe banky, aby dodržali svoje záväzky vo vzťahu k tretím krajinám aj v týchto ťažkých hospodárskych časoch;
40. navrhuje, že po dôkladnom preskúmaní dosahov finančnej krízy na reálne hospodárstvo by sa EIB mala vyzvať, aby zvýšila podporu pre nové členské štáty; okrem toho upozorňuje na význam zapojenia súkromného sektora do opätovnej stabilizácie týchto hospodárstiev; víta posilnenie činností EBOR v nových členských štátoch a nedávny spoločný akčný plán medzinárodných finančných inštitúcií pri podpore bankového systému a úverovania reálneho hospodárstva v strednej a východnej Európe zo strany EBOR, EIB, Európskeho investičného fondu (EIF) a skupiny Svetovej banky v záujme podpory bankového systému a reálneho hospodárstva strednej a východnej Európy; odporúča však, aby sa včas vykonalo prehodnotenie pojmu „transformujúce sa“ krajiny a posúdenie stiahnutia činností EBOR uskutočňovaných v rámci Európskej únie;
41. s uspokojením konštatuje, že angažovanosť EIB a EBOR vo finančnej kríze je pomerne obmedzená, hoci EBOR v roku 2008 vykázala prvú stratu v tomto desaťročí v dôsledku poklesu akciových trhov;
Dôsledky rozsudku Súdneho dvora na mandát EIB poskytovať pôžičky tretím krajinám
42. víta rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES;
43. odporúča rýchle uzavretie dohody medzi Parlamentom, Radou a Komisiou, ktorá po tomto rozsudku zabezpečí na jednej strane plné zohľadnenie stanoviska Parlamentu a na druhej strane pokračovanie vonkajších finančných operácií EIB; preto zdôrazňuje, že táto rýchla dohoda poslúži ako dočasné riešenie s presným termínom ukončenia až do preskúmania v polovici obdobia v roku 2010;
44. zastáva názor, že je potrebné prijať rozhodnutie, ktorým sa nahradí rozhodnutie 2006/1016/ES v súlade s rozsudkom Súdneho dvora a uznáva, že prebiehajúce hodnotenie v polovici obdobia týkajúce sa vonkajšej úverovej činnosti EIB a dojednaní o spolupráci, ktoré sa má ukončiť v roku 2010, bude musieť umožniť skutočnú a dôkladnú diskusiu o cieľoch Únie a o prostriedkoch, ktoré Únia dáva EIB k dispozícii, pričom na tejto diskusii sa Parlament ako spoluzákonodarca bude musieť v plnej miere zúčastniť; vyzýva Komisiu, aby v plnom rozsahu zohľadňovala odporúčania obsiahnuté v tomto uznesení pri vypracúvaní nového návrhu na rozhodnutie o mandáte EIB na poskytovanie úverov tretím krajinám po preskúmaní v polovici obdobia;
45. preto odporúča, aby riadiaci výbor dokončil svoju prácu začiatkom roku 2010 a vyzýva predsedu výboru, aby Parlament a Radu potom čo najskôr oboznámil s jeho závermi; očakáva závery riadiaceho výboru a žiada výbor, aby zohľadnil odporúčania z tohto uznesenia a aj z predchádzajúcich uznesení Parlamentu; žiada, aby riadiaci výbor pravidelne informoval Parlament o uskutočnenom pokroku;
°
° °
46. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Európskej investičnej banke, Európskej banke pre obnovu a rozvoj a vládam a parlamentom členských štátov.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Toto je prvýkrát, čo Parlament vypracoval správu o činnosti EIB a EBOR súčasne.
Keďže EIB je inštitúciou, ktorá má oporu v zmluve, Parlament prijíma správu o jej činnosti každý rok, ale správu o EBOR prijíma len príležitostne, napríklad v roku 2002.
Jestvujú tri hlavné dôvody, prečo je súbežné prijatie správy o oboch bankách také dôležité:
1) Častejšie sa prekrývajú činnosti EIB a EBOR v oblasti financovania
EIB a EBOR čoraz častejšie financujú operácie v rovnakých geografických oblastiach mimo Európskej únie, napríklad vo východnej Európe, na južnom Kaukaze, v Rusku, na západnom Balkáne a v blízkej budúcnosti aj v Turecku.
V roku 2007 poskytla EIB úvery mimo Európskej únie v takýchto sumách: Ázia a Latinská Amerika 925 miliónov EUR, východná Európa, južný Kaukaz a Rusko 230 miliónov EUR, krajiny stredomorského partnerstva 1 438 miliónov EUR, kandidátske krajiny 2 870 miliónov EUR, krajiny AKT 756 miliónov EUR a Južná Afrika 113 miliónov EUR.
V roku 2007 dosiahol ročný objem činnosti EBOR 5,6 miliardy EUR.
Operácie zahŕňali 353 projektov v 29 krajinách v strednej Európe a Pobaltí, juhozápadnej Európe, západných krajinách SNŠ a na Kaukaze, v Rusku a strednej Ázii.
Spolupráca medzi oboma bankami sa rozvíjala na regionálnom základe, a teda spôsoby ich spolupráce sa líšia v závislosti od regiónu.
V krajinách, kde EIB a EBOR pôsobia spoločne, uplatňujú tri rozličné spôsoby spolupráce: memorandum o porozumení pre východnú Európu, kde má vedúcu úlohu EBOR a v zásade investujú spoločne, západný Balkán, kde nastáva posun od „konkurencie“/paralelných operácií k novým formám spolupráce prostredníctvom združovania prostriedkov, a nedávno aj k dohode založenej na definícii špecifických a spoločných oblastí pôsobnosti a flexibilných foriem spolupráce, ako je to v prípade financovania operácií v Turecku.
Takýto vývoj nie je uspokojivý.
Užitočnejšie by bolo, ak by sa uskutočnilo komplexné prehodnotenie, ktorého predmetom by boli možnosti zlepšenia spolupráce medzi oboma bankami a inými relevantnými partnermi a ktoré by zohľadnilo záujmy EÚ a prijímajúcich krajín.
Od začiatku je jasné, že ciele, oblasti skúseností a spôsoby práce oboch bánk sú rozdielne.
Okrem toho rozdelenie práce a spoluprácu medzi oboma bankami nemožno jednoducho riadiť na regionálnom základe alebo tak, že sa oddelia úverové operácie pre verejný a súkromný sektor.
Táto správa sa zameriava na určenie oblastí, v ktorých by obe banky mohli efektívnejšie spolupracovať s cieľom priniesť vyššiu pridanú hodnotu svojim akcionárom, zainteresovaným stranám a prijímajúcim krajinám.
Konkrétne odporúčania týkajúce sa intenzívnejšej spolupráce sú, aby:
a) si obe inštitúcie lepšie funkčne rozdelili prácu a smerovali k väčšej špecializácii, sústredili sa na svoje skúsenosti a prednosti, napríklad veľké kapacity EIB v oblasti financovania a prítomnosť EBOR a jej znalosti na miestnej úrovni;
b) sa EIB viac špecializovala na financovanie väčších súkromných a verejných infraštruktúr a projektov vrátane investícií v rámci verejno-súkromných partnerstiev (PPP), ako aj priamych zahraničných investícií podnikov z EÚ; a aby sa EBOR viac špecializovala na financovanie menších investícií, budovanie inštitúcií, privatizáciu, napomáhanie obchodu, finančné trhy a priame kapitálové investície s cieľom podporovať štandardy podnikového riadenia;
c) definovali typy projektov, odvetví a produktov, o ktoré majú potenciálny záujem obe banky a pri ktorých by mohli vo väčšej miere zdieľať znalosti a zdroje, napríklad financovanie MSP, a zvýšili investície na boj proti zmene klímy, napríklad do obnoviteľných zdrojov energie a znižovania emisií skleníkových plynov; v týchto oblastiach spoločného záujmu žiada pragmatický a individuálny prístup a za predpokladu vzájomného uznávania postupov vedúcu inštitúciu pre každý projekt spolufinancovania s cieľom vyhnúť sa zdvojovaniu;
d) bola v oboch inštitúciách zavedená kultúra spolupráce od najvyšších štruktúr po najnižšie, ako aj v teréne;
e) obe banky predložili komplexný návrh na konzistentnejšiu spoluprácu, v ktorom zvážia aj spoločné normy, v prospech ich akcionárov, zainteresovaných strán a prijímajúcich krajín;
f) obe banky pravidelne predkladali Komisii správu o svojej spolupráci;
g) Komisia každý rok podávala Parlamentu a Rade správu o hodnotení vplyvu a účinnosti finančných operácií EIB a EBOR, ako aj o tom, ako prispeli k plneniu cieľov vonkajšej politiky EÚ, a o ich vzájomnej spolupráci, ako aj spolupráci s inými finančnými inštitúciami; a
h) aby sa v Európskom parlamente každý rok uskutočnili vypočutia prezidentov oboch bánk spolu s komisárom pre hospodárske a menové veci.
2) Úverová kríza robí činnosť oboch bánk ešte dôležitejšou
V súčasných podmienkach, keď je ťažké získať úver, získali finančné operácie a vzájomná spolupráca oboch bánk ešte viac na dôležitosti z hľadiska poskytovania veľmi potrebných úverov verejnému a súkromnému sektoru.
Napríklad financovanie MSP je kľúčové v rámci i mimo EÚ.
Bankový sektor v regiónoch susediacich s EÚje v súčasnosti pod veľkým tlakom.
Tiež je dôležité, aby obe banky aktívne podporovali projekty zamerané na boj proti zmene klímy a podporu obnoviteľných zdrojov energie.
3) Rozsudok Súdneho dvora o mandáte EIB poskytovať pôžičky tretím krajinám je potrebné vykonať
Rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES je vhodne načasovaným znamením významnej úlohy, ktorú bude mať Parlament v spolurozhodovacom postupe týkajúcom sa mandátu EIB poskytovať pôžičky tretím krajinám.
Rozhodnutie Rady 2006/1016/ES, ktoré sa týka záruk pre EIB na finančné operácie v rozvojových krajinách a iných tretích krajinách, sa zakladá výlučne na článku 181a Zmluvy o ES (Hospodárska spolupráca s tretími krajinami).
Európsky parlament spochybnil toto rozhodnutie, keďže podľa jeho názoru by sa mal pridať ako druhý právny základ článok 179 Zmluvy o ES.
Predmetný spor má význam pre účasť Parlamentu, keďže článok 179 Zmluvy o ES stanovuje spolurozhodovací postup, ale článok 181a Zmluvy o ES stanovuje len konzultačný postup.
Súdny dvor usúdil, že rozhodnutie prostredníctvom finančnej spolupráce s rozvojovými krajinami sleduje aj sociálno-ekonomické ciele uvedené v článku 177 Zmluvy o ES.
Preto rozhodnutie, pokiaľ sa týka rozvojových krajín v zmysle hlavy XX Zmluvy o ES, spadá pod túto hlavu, a teda pod článok 179 Zmluvy o ES.
Nakoniec Súdny dvor rozhodol, že medzi hlavami XX a XXI Zmluvy o ES, a teda aj medzi článkami 179 a 181a, jestvuje doplnkový vzťah a že postupy stanovené v týchto ustanoveniach nemožno klasifikovať ako nezlučiteľné.
Súdny dvor rozhodol, že sa uplatní spolurozhodovací postup.
To má veľmi významné dôsledky pre Európsky parlament, keďže teraz môže zohrávať oveľa dôležitejšiu úlohu pri rozhodovaní o mandáte EIB poskytovať pôžičky tretím krajinám.
Parlamentu poskytuje potrebný právny základ pre koordináciu s Radou v tom, ako by EIB mala pôsobiť mimo EÚ.
Takýto vývoj je veľmi potrebný.
Súdny dvor nariadil, aby sa účinky rozhodnutia 2006/1016/ES zachovali len pre tie finančné opatrenia EIB, ktoré nadobudli účinnosť v lehote 12 mesiacov od dátumu rozhodnutia Súdneho dvora.
V praxi bude veľmi ťažké dodržať tento termín a je veľmi nezvyčajné, že Súdny dvor vo svojom rozhodnutí zahrnie takýto príkaz týkajúci sa spolurozhodovacieho postupu medzi inštitúciami.
Úloha je ešte ťažšia vzhľadom na budúcoročné voľby do Parlamentu.
Aby mohla EIB čo najhladšie a v prospech všetkých strán, najmä prijímajúcich krajín, pokračovať vo svojich úverových činnostiach mimo EÚ, odporúča sa rýchlo vytvoriť medziinštitucionálnu skupinu Parlamentu, Rady a Komisie.
Táto skupina by diskutovala o tom, ako postupovať vzhľadom na rozsudok Súdneho dvora (C-155/1016/ES).
21.1.2009
STANOVISKO Výboru pre kontrolu rozpočtu
pre Výbor pre hospodárske a menové veci
k výročným správam Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007
( 2008/2155(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Gabriele Stauner
NÁVRHY
Výbor pre kontrolu rozpočtu vyzýva Výbor pre hospodárske a menové veci, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. zdôrazňuje, že Európska investičná banka (EIB) by mala presadzovať politiku nulovej tolerancie voči podvodom a korupcii, a víta v tejto súvislosti prehodnotenie jej politiky boja proti podvodom a boja proti korupcii, praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; vyjadruje však obavy, že táto politika zrejme zostane vo veľkej miere pasívna; opätovne vyzýva EIB, aby do prijímania postupov a politiky v boji proti podvodom zahrnula opatrenia zamerané na:
a. administratívny vylučovací mechanizmus pre spoločnosti usvedčené z korupcie EIB alebo ostatnými multilaterálnymi rozvojovými bankami;
b. ochrannú politiku informátorov, ako aj
c. posilnenie jej vyšetrovacej funkcie a posilnenie významu prevencie a odhaľovania tejto funkcie;
2. víta existenciu etického výboru ad hoc (zaoberajúceho sa hlavne problematikou po skončení zamestnaneckého vzťahu) a nezávislého kontrolóra súladu; požaduje však, aby bol informovaný o štatúte a praktickej činnosti tohto kontrolóra súladu;
3. blahoželá EIB k tomu, že v októbri 2007 vo Washingtone podpísala vyhlásenie o postupe v prípade riadenia podnikov na rozvíjajúcich sa trhoch, ktorú podpísali aj finančné inštitúcie podporujúce rozvoj a ktorá dáva riadenie do popredia ich činností podporujúcich trvalo udržateľný rozvoj v rozvíjajúcich sa krajinách;
4. vyjadruje spokojnosť s tým, že predstavenstvo EIB schválilo politiku EIB o mechanizme sťažností; opätovne však vyzýva EIB, aby preskúmala svoj vnútorný mechanizmus sťažností a aby vydala nové usmernenia pre mechanizmus odvolávania sa s rozšírením na všetky operácie financované EIB;
5. víta preskúmanie politiky zverejňovania informácií EIB s cieľom zohľadniť príslušné ustanovenia Aarhuského nariadenia
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 zo 6. septembra 2006 o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia na inštitúcie a orgány Spoločenstva ( Ú. v.
EÚ L 264, 25.9.2006, s.
13 ). ; víta uverejnenie súhrnnej správy o hodnotení operácií za rok 2007 a podnecuje EIB, aby ďalej rozvíjala činnosť svojho oddelenia pre hodnotenie operácií;
6. berie na vedomie priaznivé stanovisko externého auditu a závery výročnej správy výboru pre audit; v súvislosti so súčasnou finančnou a hospodárskou krízou opätovne vyzýva EIB, aby sa riadila rovnakými pravidlami obozretnosti ako úverové inštitúcie a aby podliehala skutočnej kontrole obozretnosti;
7. zdôrazňuje naliehavú potrebu zriadenia nezávislej regulačnej misie s cieľom dohliadať na stav finančnej situácie EIB a zabezpečiť, že jej výsledky budú presne zmerané a pravidlá dobrého výkonu povolania dodržané; odporúča tiež ďalšie posilnenie výboru EIB pre audit; pokým sa nevytvorí skutočný európsky bankový regulačný orgán navrhuje uvažovať o všetkých riešeniach, napríklad o zapojení CEBS, národného regulačného orgánu alebo viacerých národných regulačných orgánov formou každoročnej rotácie alebo o postúpení veci Rade zo strany Komisie na základe článku 105 ods. 6 Zmluvy o ES;
8. vyjadruje poľutovanie nad tým, že EIB nie je predmetom osobitnej správy Parlamentu, vzhľadom na priamy vzťah, ktorý existuje medzi EIB a členskými štátmi, ktoré sú jej jedinými akcionármi, na rozdiel od Európskej banky pre obnovu a rozvoj, ktorej akcionármi sú mnohé krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, ako Švajčiarsko, Izrael, Turecko, Rusko, Kanada, Kórejská republika, Spojené štáty americké, Japonsko a Mexiko;
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
20.1.2009
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
11
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Paulo Casaca, Esther De Lange, James Elles, Nils Lundgren, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Søren Bo Søndergaard
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Christopher Heaton-Harris
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
9.3.2009
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
29
1
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Jonathan Evans, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Donata Gottardi, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Sophia in ‘t Veld, Othmar Karas, Wolf Klinz, Kurt Joachim Lauk, Hans-Peter Martin, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Bernhard Rapkay, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček, Cornelis Visser
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Harald Ettl, Margaritis Schinas, Eva-Riitta Siitonen
