Poslanci EP hovorili o eurozóne, ECB a výmenných kurzoch
Euro
2007-07-12 - 14:39
Poslanci prijali dve správy o Európskej centrálnej banke a eurozóne, v ktorých ECB vyzývajú na väčšiu opatrnosť pri akýchkoľvek úvahách o ďalšom zvyšovaní úrokových sadzieb a upozorňujú, že výzvy na umiernenosť miezd podkopáva neúmerne štedré zvyšovanie platov top manažérov.
V správe tiež EP znovu opakuje svoju podporu nezávislosti ECB a žiada dôkladný monitoring vývoja na trhu s nehnuteľnosťami.
Poslanci EP diskutovali o uvedených témach za prítomnosti predsedu Euroskupiny, luxemburského premiéra Jeana Clauda JUNCKERA a predsedu Európskej centrálnej banky Jeana Clauda TRICHETA a následne prijali dve uvedené správy.
V správe o Európskej centrálnej banke , ktorú Parlament schválil pomerom hlasov 506:64:41, poslanci v nadväznosti na výročnú správu ECB za rok 2006 poznamenávajú, že hospodárske oživenie v eurozóne sa stalo „nezávislým na iných faktoroch”, zdôrazňujú však, že akékoľvek ďalšie zvyšovanie úrokových sadzieb by malo byť prevádzané obozretne, aby neohrozilo hospodársky rast.
Označili tiež za dôležité, aby sa platy vyvíjali v závislosti od produktivity, čo má umožniť vytvárať nové pracovné miesta v neinflačnom prostredí.
Rozpočtová konsolidácia je podľa EP zásadná pre udržateľný rast.
Správa tiež vyjadruje isté obavy z pretrvávajúceho posilňovania eura voči väčšine silných zahraničných mien a vyzýva euroskupinu, ECB a Radu, aby naplno vykonávali svoje právomoci.
Taktiež vyzýva ECB, aby dôsledne sledovala najmä vývoj na trhu s nehnuteľnosťami, pretože môže mať významný dopad na reálnu ekonomiku.
Text správy okrem iného uznáva, že projekty ECB Target a Target 2 Securities môžu hrať významnú úlohu pri posilňovaní integrácie peňažných trhov.
V správe k výročnej správe Komisie o eurozóne za rok 2007 , zaujíma EP rovnaký postoj ako v prípade správy o ECB, keďže ide o dve úzko spojené otázky.
Poslanci vyzývajú členské štáty, aby „využili súčasný hospodársky rozmach” na zníženie schodkov, vytvorenie prebytkov a na zvýšenie kvality verejných financií väčšími investíciami do vzdelania, odborného vzdelávania, infraštruktúry, výskumu a inovácií.
Pokiaľ ide o mzdovú umiernenosť, správa podporuje spravodlivejšie rozdelenie výdobytkov hospodárskeho rastu a vyzýva zúčastnené strany a vedenie podnikov, aby zachovali zodpovednú politiku, pokiaľ ide o balíčky odmien a bonusov na vrcholových postoch spoločností, ktoré „majú tendenciu rásť neprimerane v porovnaní s úrovňou bežných miezd a dávajú tak zlé signály a odrádzajú od podpory zodpovednej mzdovej politiky”.
Cenová stabilita ako konvergenčné kritérium
V neposlednom rade sa správa vyjadruje aj k vymedzeniu cenovej stability, ktoré je používané pre posudzovanie konvergenčných kritérií.
Podľa Parlamentu totiž toto vymedzenie nie je vždy v súlade s vymedzením cenovej stability, ktoré prijala ECB v rámci svojej menovej politiky, pretože pomocou konvergenčných kritérií sa vyhodnocuje najmä meraný predchádzajúci výkon, kým vymedzenie ECB predstavuje cieľ vytýčený pre budúci výkon.
Poslanci preto vyjadrili poľutovanie nad tým, že inflačné kritérium stanovené v Zmluve sa posudzuje v prípade všetkých členských štátov, namiesto toho, aby sa sústreďovalo "len na tie členské štáty, ktoré sú v súčasnosti členmi eurozóny".
Rozprava (11.
7.
2007):
V rámci rozpravy o tejto problematike vystúpili aj dvaja slovenskí europoslanci -
Sergej KOZLÍK (NA, SK) a Vladimír MAŇKA (PES, SK).
Slovenský europoslanec Sergej KOZLÍK (NA, SK) počas rozpravy v pléne EP zdôraznil, že rozdiely v miere inflácie sú podľa neho najmä dôsledkom štrukturálnych činiteľov, nie chybných politík.
Podiel energeticky a surovinovo náročnej produkcie je podľa jeho slov vyšší v nových členských krajinách, než vo vyspelejších krajinách Eurozóny, hoci značná časť z tejto produkcie smeruje práve do týchto krajín.
Zo spomenutých dôvodov sú podľa Sergeja Kozlíka nové členské štáty citlivejšie na pohyby cien energie a surovín, a zároveň vytvárajú nárazníkové pásmo, ktoré tlmí cenové dopady v štátoch Eurozóny. „Inflačné tlaky v nových členských krajinách však môžu vychádzať aj z vysokého ekonomického rastu, rastu produktivity práce a dobiehania úrovne vyspelejších krajín, ale to je predsa jeden z cieľov členstva v Európskej únii“, uviedol.
V závere svojho príspevku vyjadril podporu požiadavke na preskúmanie konvergenčných kritérií, najmä inflácie, „aby sa nestali nástrojom vytvárania nových bariér rozdeľujúcich Európu“.
Vladimír MAŇKA (PES, SK) vo svojom vystúpení informoval o rokovaní na Ministerstve financií v Dubline, ktorého sa osobne zúčastnil týždeň pred plenárnym zasadnutím, a uviedol, že írska ekonomika rastie obdivuhodným tempom priemerne 6 % za posledných 10 rokov. „HDP na obyvateľa je o 40 % vyšší ako priemer Európskej únie, nezamestnanosť je na úrovni 4,2 % a v miere zamestnanosti sa im zrejme podarí splniť lisabonský cieľ“, spomenul a doplnil, že problém Írska súvisí s infláciou, ktorá v tomto roku dosiahne 5 %.
„Keby Írsko nebolo súčasťou eurozóny, podľa platných pravidiel by dnes ani nemohlo do nej vstúpiť.
Chcem týmto pripomenúť, že v rýchlo sa rozvíjajúcich ekonomikách je inflácia štrukturálne vyššia.
Takáto situácia patrí k jednotnej menovej únii“, upozornil.
Inflácia je podľa Vladimíra Maňku súčasťou procesu najmä nových členských štátov, ktorých cieľom je priblížiť sa úrovni vyspelejších krajín.
Rada a Komisia by preto podľa jeho slov mali urobiť novú analýzu a preveriť konvergenčné kritériá. „Je potrebné pokračovať v politických diskusiách o uplatňovaní týchto kritérií na budúcich nových členov eurozóny“, dodal na záver.
Zdôvodnenie hlasovania (12.7.2007):
V rámci zdôvodnení hlasovania vystúpila slovenská europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK), ktorá poslancov informovala, že hlasovala za správu o Výročnej správe o eurozóne za rok 2007.
Správa sa podľa jej slov dostala na rokovanie Európskeho parlamentu "v pravom čase", keď je nutné povzbudiť ďalšie členské štáty, aby pokračovali v úsilí pripraviť sa na vstup do eurozóny.
"Po Malte a Cypre sa v budúcom roku 2008 bude posudzovať vstup Slovenska do eurozóny", uviedla a dodala, že za vlády Mikuláša Dzurindu bolo Slovensko hodnotené "ako jedna z najlepšie pripravených krajín na zavedenie eura spomedzi vtedy desiatich nových členských krajín".
"Poučení z neúspechu Litvy, ktorej vstup stroskotal jedine v parametri inflácie, ale zároveň povzbudení vstupom Slovinska do eurozóny k 1. januáru 2007, verím, že sa Slovensko zodpovedne postaví k zabezpečeniu udržateľnosti plnenia Maastrichských kritérií", spomenula počas vystúpenia.
Pripomenula tiež písomné vyhlásenie EP o zavedení jedno a dvojeurových bankoviek z októbra 2005 a upozornila, že absencia uvedených bankoviek má nepriaznivý efekt na vnímanie vyššej nominálnej hodnoty centov európskymi občanmi, ktorých mesačná mzda, napríklad na Slovensku, bude po prepočítaní "len niekoľko sto euro".
20070709IPR08943 Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní prostredníctvom vyhľadávača tu
SK
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
