A6-0492/2008
9.12.2008
SPRÁVA
o nediskriminácii na základe pohlavia a medzigeneračnej solidarite
(2008/2118(INI))
Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť
Spravodajkyňa:
Anna Záborská
PE 414.150v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA..............................................................
Error!
Bookmark not defined.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE.
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o nediskriminácii na základe pohlavia a medzigeneračnej solidarite
( 2008/2118(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na správu Rozvojového programu Organizácie Spojených národov (UNDP) z roku 1995 o ľudskom rozvoji vo svete, ktorá sa zameriava na „revolúciu rovnosti pohlaví
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters; najmä kapitola 4. “,
– – so zreteľom na uznesenie Rady a ministrov zamestnanosti a sociálnych vecí, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady 29. júna 2000, o vyváženej účasti žien a mužov na rodinnom a pracovnom živote,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2000 o oznámení Komisie s názvom Na ceste k Európe pre každý vek – podpora prosperity a medzigeneračnej solidarity
Ú. v.
ES C 232, 17.8.2001, s.
381. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 18. marca 2002 s názvom Odpoveď Európy na starnutie svetovej populácie - podpora hospodárskeho a sociálneho pokroku v starnúcom svete - príspevok Európskej komisie k druhému Svetovému zhromaždeniu o starnutí ( KOM(2002)0143 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2004 o zosúladení pracovného, rodinného a súkromného života
Ú. v.
EÚ C 102 E, 28.4.2004, s.
492. ,
– so zreteľom na Európsky pakt mládeže, ktorý prijala Európska rada na svojom zasadnutí v dňoch 22. a 23. marca 2005 v Bruseli,
– so zreteľom na zelenú knihu Komisie zo 16. marca 2005 s názvom Ako čeliť demografickým zmenám, nová solidarita medzi generáciami ( KOM(2005)0094 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 23. marca 2006 o demografických výzvach a solidarite medzi generáciami
Ú. v.
EÚ C 292 E, 1.12.2006, s.
131. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. októbra 2006 s názvom Demografická budúcnosť Európy – pretvorme výzvu na príležitosť ( KOM(2006)0571 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 19. júna 2007 o právnom rámci opatrení na zosúladenie rodinného života s obdobím štúdia mladých žien v Európskej únii (2006/2276 (INI))
Ú. v.
EÚ C 146 E, 12.6.2008, s.
112. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. mája 2007 s názvom Podporovať solidaritu medzi generáciami ( KOM(2007)0244 ),
– so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru k oznámeniu Komisie s názvom Podporovať solidaritu medzi generáciami
Ú. v.
EÚ C 120, 16.5.2008, s.
66. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie o rovnosti žien a mužov v Európskej únii – 2007 (2007/27(INI))
Ú. v.
EÚ C 219 E, 28.8.2008, s.
324. ,
– so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Demografická budúcnosť Európy: fakty a čísla ( SEC(2007)0638 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 21. februára 2008 o demografickej budúcnosti Európy
Texty prijaté tohto dňa, P6_TA(2008)0066 . ,
– so zreteľom na uznesenie z 3. septembra 2008 o rovnosti medzi ženami a mužmi – 2008
Texty prijaté tohto dňa, P6_TA-PROV(2008)0399 . ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť ( A6‑0492/2008 ),
Hlavné pripomienky týkajúce sa každodenného života
A. keďže cieľom lisabonskej stratégie je začleniť do pracovného trhu 60 % práceschopných žien; keďže pri riešení problematiky demografického vývoja sa úsilie zameriava na podporu vyššej miery pôrodnosti s cieľom čeliť budúcim požiadavkám; keďže rodová rovnosť a rovnováha medzi pracovným a rodinným životom je aj naďalej hlavnou otázkou diskusie o demografickej zmene, ktorá rešpektuje rozmanitosť rodinných modelov 21. storočia; keďže tieto dve politiky sa zameriavajú na tú istú časť ženského obyvateľstva, t. j. ženy vo veku 18 až 49 rokov, na ktoré sa hľadí ako na zamestnancov a zároveň ako na matky – nositeľky života, ktoré najmä privádzajú na svet deti a vychovávajú ich spolu s ich otcami, ale ktoré sa starajú aj o staršie a závislé či postihnuté osoby; keďže jednotlivé politiky by sa mali v súčasnosti formovať nielen vo vzťahu k pracovnej výkonnosti pracovníkov, ale aj k ich sociálnej úlohe a ich postaveniu v rodinnej jednotke,
B. keďže kvantitatívne a kvalitatívne ciele Lisabonskej stratégie a nových integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť – najmä v súvislosti so zamestnaním žien a dospelých – vychádzajú z pochopenia, že z hľadiska trvalej udržateľnosti je neúnosné plytvať príslušnými zdrojmi a ich potenciálom a že je ohrozená stabilita systémov dôchodkového a sociálneho zabezpečenia,
C. keďže stále existujú značné rozdiely medzi ženami a mužmi vo všetkých ostatných aspektoch, ktoré sa vzťahujú na kvalitu pracovnej činnosti, napríklad zladenie pracovného a súkromného života, a keďže miera zamestnanosti žien, ktoré sa starajú o nezaopatrené deti, dosahuje iba 62,4 % oproti 91,4 % v prípade mužov, zatiaľ čo 76,5 % pracovníkov zamestnaných na čiastočný úväzok sú ženy,
D. keďže ženy a muži sú si rovní z hľadiska ľudskej dôstojnosti, ako aj práv a povinností,
E. keďže z údajov uvedených v oznámení Komisie z 12 októbra 2006 vyplýva, že krajiny a regióny s vysokou mierou zamestnanosti žien, ktoré majú systémy sociálnej ochrany, majú tiež vyššiu mieru pôrodnosti,
F. keďže podľa zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a s mužmi nesmie dochádzať k žiadnej priamej ani nepriamej diskriminácii na základe pohlavia, a to už vôbec nie z dôvodu materstva, preberania rodinných povinností či rodinného stavu,
G. keďže opatrovanie, ktoré bolo po stáročia doménou žien, sa stále príliš často nepovažuje za „riadnu“ prácu; keďže postavenie tejto práce je aj naďalej nejasné a keďže je ešte potrebné vypracovať všeobecné uznávanú definíciu,
H. keďže rovnaké zaobchádzanie so ženami a s mužmi je zásadou, ktorá je podstatou právneho systému, a keďže ju ako takú treba zohľadňovať a dodržiavať pri výklade a uplatňovaní právnych predpisov,
I. keďže hlavné výzvy, ktorým čelí EÚ, ako sú demografické zmeny, globalizácia a zmeny klímy, si vyžadujú medzigeneračnú solidaritu na základe širokého paktu, a to nielen iba medzi generáciami, ale aj medzi pohlaviami a národmi, ktorých dôveru v budúcnosť je potrebné obnoviť,
J. keďže takýto pakt má v skutočnosti kolektívny charakter, uplatňuje sa v širokej miere a zakladá sa na individuálnej slobodnej voľbe, hlavne pre ženy, ktorým musí byť umožnené mať toľko detí, koľko si želajú, a zároveň vykonávať aktivity podľa vlastného želania v rôznych etapách života, ako aj zmeniť svoj názor bez toho, aby boli vystavené diskriminácii, pretože všetky tieto záležitosti tvoria súčasť práv týkajúcich sa občianstva,
K. keďže pakt medzi pohlaviami, generáciami a ľuďmi sa musí zakladať na tom, že jednotlivcom bude umožnené organizovať svoj pracovný a súkromný život a zosúladiť hospodárske požiadavky výroby v rámci zárobkovej činnosti s možnosťou vybrať si, akým úlohám sa chcú v ktorom čase venovať, a to v súlade s právami a povinnosťami stanovenými v právnych predpisoch a dohodou,
L. keďže medzigeneračná zodpovednosť si vyžaduje, aby verejné orgány prijali proaktívny prístup a aby všetci sociálni aktéri zohrávali vedúcu úlohu, a to s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň služieb všeobecného záujmu a vytvoriť potrebné systémy sociálneho zabezpečenia v dostatočnom rozsahu,
M. keďže prítomnosť žien na trhu práce je spojená s kultúrnymi zmenami a reformami zameranými na účinnosť politík v prospech rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom a prerozdelenia úloh; keďže takéto politiky zahŕňajú rôzne oblasti, ktoré sú v podstatnej miere prepojené, a to dočasne skrátený pracovný čas stanovený prostredníctvom zmeny zmlúv o zamestnaní na pracovné zmluvy na dobu určitú, režimy dovolenky (materská dovolenka, otcovská dovolenka, rodičovská dovolenka a rodinná dovolenka) a sieť služieb osobnej starostlivosti,
N. keďže služby osobnej starostlivosti – zamerané na deti, starších ľudí, ľudí, ktorí sa o seba nemôžu postarať, a chorých ľudí – môžu byť buď kolektívne (verejné, súkromné alebo kombinácia oboch) alebo individuálne (výpomoc v domácnosti, osoby, ktoré strážia deti, opatrovatelia atď.),
O. keďže demografické zmeny významne ovplyvňujú osobný a pracovný život ľudí; keďže nedostatočné služby, nízka úroveň miezd, oneskorené zaradenie sa do pracovného trhu, zdĺhavá postupnosť zmlúv na dobu určitú a nedostatok stimulov pre mladé páry patria medzi dôvody, prečo mladí ľudia odkladajú založenie rodiny a splodenie detí na neskôr; keďže nepružné spôsoby zamestnávania a ťažkosti s návratom do zamestnania po určitom období vykonávania činnosti opatrovateľa sťažujú slobodné rozhodnutia, či už sa týkajú úsilia o dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom alebo o striedanie pracovného a rodinného života,
P. keďže jednotlivé formy, ktoré nadobúda medzigeneračná solidarita, hodnota nezárobkovej a neocenenej činnosti vrátane starostlivosti o rodinu a prekážky všetkých druhov zaznamenané v tejto oblasti, najmä čo sa týka povinnosti vybrať si medzi dvomi možnosťami, ktoré nie sú uznané za rovnocenné z hospodárskeho hľadiska, bránia uplatňovaniu skutočnej politiky, ktorá by mala vytvárať prepojenia medzi profesionálnymi pomocníkmi, dobrovoľníkmi a rodinami,
Q. vzhľadom na to, že nediskriminácia na základe pohlavia sa v prvom rade a tradične týka nielen žien/matiek, ale aj mužov/otcov, keďže všetky politické kroky v tejto oblasti by sa už nemali sústreďovať výhradne na ženy a že európske a vnútroštátne politiky by odteraz mali zohľadňovať potreby a schopnosti mužov v tejto oblasti,
R. keďže by sa pozornosť mala začať sústreďovať na situáciu diskriminácie súvisiacej s opatrovaním, ktorá sa týka odchodu na materskú, otcovskú, rodičovskú a rodinnú dovolenku, pričom je potrebné určiť, či diskriminácia v takýchto prípadoch predstavuje niektorú formu diskriminácie na základe pohlavia; keďže je potrebné dohodnúť sa na celoeurópskej definícii pojmu viacnásobnej diskriminácie,
S. keďže koncepcia medzigeneračnej solidarity sa neobmedzuje iba na zabezpečenie pokračovania života, ale týka sa aj zodpovednosti vo vzťahu k starším a závislým osobám, pričom prispieva k uznávaniu ľudskej dôstojnosti a k jej presadzovaniu vo vzťahu k budúcim generáciám,
T. keďže európske obyvateľstvo tvorí aj generácia žien v strednom veku, u ktorej sa často spája úloha matiek s postavením dcér, ktoré sa starajú o starších a závislých členov rodiny, a s postavením zárobkovo činnej osoby na pracovnom trhu,
U. keďže ekonómovia a demografi používajú vo svojich prácach ekonomické a matematické modely na zdôraznenie hospodárskej hodnoty domácej činnosti, ktorú vykonávajú hlavne ženy – najmä čo sa týka práce v domácnosti, výchovy detí, starostlivosti o závislé osoby bez ohľadu na ich vek alebo ich mieru závislosti, či organizovania sietí medzigeneračnej solidarity,
V. keďže z dlhodobého výskumu ekonómov a demografov vyplýva, že príspevok žien do HDP by bol ešte vyšší, ak by sa zohľadnila ich neplatená práca,
W. keďže ekonomické vedy v súčasnosti prikladajú čoraz väčší význam tvorbe vnútroštátneho bohatstva prostredníctvom domácej hospodárskej činnosti,
X. keďže opatrovatelia v domácnosti sú aj naďalej diskriminovaní, pretože ich odpracované roky sa nezohľadňujú pri výpočte dôchodkov a iných nárokov,
Y. keďže veľká chudoba nemusí byť v oblasti medzigeneračnej solidarity diskriminačným faktorom a keďže najchudobnejšie rodiny si tiež udržiavajú zväzky a činnosti, ktoré sú vyjadrením medzigeneračnej solidarity,
Z. vzhľadom na to, že rôzne formy diskriminácie žien/matiek a mužov/otcov pri oficiálnom uznávaní ich nezárobkovej činnosti súvisia s množstvom právnych, sociálnych a hospodárskych faktorov, ktoré siahajú nad rámec samotnej zásady „za rovnakú prácu rovnaká mzda“ a ktorých príčinou je najmä skutočnosť, že ženy/matky alebo muži/otcovia sa musia rozhodnúť pre oficiálnu zárobkovú činnosť z jednoduchého dôvodu, že práca v domácnosti nie je uznávaná, a to aj napriek tomu, že v rámci oficiálnej zárobkovej činnosti dochádza k rozdielom v platovom ohodnotení a narúšaniu rovnováhy medzi rodinným životom a pracovnými ambíciami,
AA. keďže v záujme prekonania negatívnych stereotypov je potrebné šíriť realistický obraz starých ľudí ako aktívnych členov spoločnosti,
AB. keďže ženy predstavujú výraznú väčšinu staršej populácie a rozdiely v odmeňovaní na základe pohlavia, ktoré existovali počas ich aktívneho života, sa negatívne prejavia na ich dôchodkoch,
Uznanie práce vykonávanej mimo oficiálneho pracovného trhu
AC. keďže osoba, ktorá venuje svoj čas a svoje schopnosti starostlivosti o deti a ich výchove alebo starostlivosti o staršie osoby, by mala byť spoločensky uznanou, a keďže by sa tento cieľ mohol dosiahnuť priznaním individuálnych práv tejto osobe, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia a dôchodku,
AD. keďže vzdelávacia úloha rodičov vo vzťahu k budúcim generáciám a starším či závislým ľuďom a úloha žien a mužov ako opatrovateľov vo vzťahu k starším a závislým ľuďom je nevyhnutná pre zvyšovanie verejného blahobytu a mala by sa uznať ako taká prostredníctvom prierezových politík, a to aj čo sa týka žien a mužov, ktorí sa slobodne rozhodnú venovať sa jej naplno alebo čiastočne,
Osobitná úloha „mladých dôchodcov“
AE. keďže osoby vo veku 50 a viac rokov trpia nedostatočným uznaním svojich pracovných spôsobilostí, čo dokazuje najmä vyššia miera nezamestnanosti tejto časti obyvateľstva,
AF. keďže politiky predčasných odchodov do dôchodku v mnohých členských štátoch vytvorili novú kategóriu ľudí, tzv. mladých dôchodcov, ktorí majú často, napriek svojmu postaveniu mimo oficiálneho pracovného trhu, skúsenosti, schopnosti a vedomosti potrebné k napredovaniu spoločnosti, a ich zapojenie by sa preto malo zabezpečiť prostredníctvom osobitných politík zameraných na túto cieľovú skupinu,
AG. pripomína, že solidarita medzi generáciami musí predovšetkým predstavovať sociálny zväzok v prospech všetkých, pretože všetky generácie sa môžu navzájom niečím obohacovať,
AH. keďže materstvo a skutočnosť, že pracujúci ľudia uplatňujú svoj nárok na dovolenku, sú, žiaľ, stále sa opakujúcim a všeobecne rozšíreným dôvodom neprijateľnej diskriminácie,
AI. keďže Komisia od októbra 2003 vedie konzultácie so sociálnymi partnermi o otázke rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom; keďže v rámci týchto konzultácií, ktoré vstúpili do druhej etapy, je dôležité nájsť politiky a prostriedky s cieľom umožniť zosúladenie „dobrých pracovných miest“ s povinnosťami žien a mužov ako opatrovateľov,
AJ. keďže tieto politiky a prostriedky, ktorých cieľom je presadzovať rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom v súvislosti s prácou na dobu určitú, dovolenkami a službami, sú takmer vždy vnímané ako politiky a prostriedky zamerané výlučne na ženy, a nie ako metódy na podporovanie spravodlivého rozdelenia povinností,
AK. keďže Komisia vypracovala návrhy, ktorých cieľom je skvalitniť materskú dovolenku a chrániť samostatne zárobkovo činné matky,
AL. keďže s ohľadom na rastúcu dĺžku života a s cieľom umožniť mladým dôchodcom zachovať si v prípade ich želania spoločenské zaradenie a finančnú nezávislosť vo vzťahu k ich rodinám by Komisia a členské štáty mali podporovať politiky umožňujúce starším ľuďom udržať si zamestnanie alebo sa vrátiť na pracovný trh, konkrétne prostredníctvom opatrení zameraných na kombináciu zamestnania a poberania dôchodku,
Osobitná zodpovednosť mužov/otcov
AM. berúc do úvahy významnú úlohu mužov v rámci uplatňovania skutočnej rovnosti,
AN. keďže pre šírenie pozitívneho obrazu ženy/matky je dôležité zdôrazniť úlohu otca,
AO. vítajúc závery prvej európskej konferencie pre otcov, ktorú zorganizovalo rakúske predsedníctvo Rady 15. a 16. septembra 2004 vo Viedni,
Vytvorenie priaznivých podmienok pre slobodný výber, ktorý vedie k rovnováhe medzi rodinným plánovaním a pracovnými ambíciami
AP. keďže v uznesení Parlamentu z novembra 2007 boli stanovené zásady flexiistoty vo vzťahu k ženám a keďže vo väčšine európskych regiónov nie je úprava pracovnej doby veľkou pomocou pre osoby s deťmi a keďže zamestnanci s deťmi majú menšiu možnosť zastávať pracovné miesta s pružnou pracovnou dobou ako zamestnanci, ktorí nemajú deti
Eurostat, Život mužov a žien v Európe, 2008, s.
89. ,
AQ. keďže pracovný a súkromný/rodinný život možno zosúladiť len vtedy, ak majú príslušné osoby z hospodárskeho a sociálneho hľadiska možnosť slobodne sa rozhodnú a sú podporované politickými a hospodárskymi rozhodnutiami na európskej a vnútroštátnej úrovni bez toho, aby z toho vyplývali nevýhody, a ak je k dispozícii nevyhnutná infraštruktúra,
AR. keďže najmä pre ženy/matky existuje riziko „vynútenej“ práce na čiastočný pracovný úväzok, čo je možnosť, ktorú sú často nútené prijať z dôvodu nedostatku prístupných zariadení pre opateru detí, a keďže existuje aj riziko, že zmena z plného na čiastočný pracovný úväzok nemusí byť povolená, čo sťažuje alebo dokonca znemožňuje dosiahnuť rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom,
Zviditeľnenie neviditeľnej tvorby vnútroštátneho bohatstva
1. vyzýva štatistické inštitúcie členských štátov, aby posúdili možnosť začleniť do VÚS hodnotu neviditeľnej práce rozdelenú podľa pohlavia v oblasti medzigeneračnej solidarity a jej prínos k vnútroštátnemu HDP;
2. víta uvedené oznámenie Komisie z 12. októbra 2006 a jej závery zamerané na zlepšenie kvality života pre všetkých v kontexte, ktorý je priaznivejší pre slobodné uskutočnenie rodinného plánovania, pričom kladie dôraz na rovnosť medzi mužmi a ženami v rámci cieľov Lisabonskej stratégie;
3. domnieva sa, že rodiny by mali byť pre spoločnosť významným prínosom, a preto ich treba podporovať a zabezpečiť tak, aby jednotlivé domácnosti nemuseli znášať hlavný nápor úloh a zmien, ktoré sa v súčasnosti odohrávajú, a slúžiť tak ako hlavný sociálny faktor na zmiernenie problémov nezamestnanosti, ochorení a postihnutí a zároveň sa stávať javiskom pre násilie;
4. poukazuje na potrebu nájsť vhodné strednodobé a dlhodobé riešenia s cieľom zabrániť riziku, že mladým ľuďom a ženám nebude poskytnutý primeraný dôchodok, čo ich vystaví väčšiemu riziku chudoby;
5. konštatuje, že počet domácností v rôznych krajinách EÚ postupne rastie, ale ich veľkosť sa zmenšuje (rodiny s jedným rodičom), že čoraz väčší počet detí žije v rekonštruovaných rodinách, že sa množia prípady osvojenia mimoeurópskych detí a že v dôsledku prisťahovalectva sa objavuje veľa nových typov rodinnej kultúry;
6. požaduje dôkladné analýzy v súvislosti so štúdiami, podľa ktorých by zmluvy o zamestnaní mali byť nahradené zmluvami o činnosti, čo by umožnilo mobilitu, striedanie, životné cykly a prerušenia kariéry tak v zamestnaní, ako aj v rámci samostatnej zárobkovej činnosti, a to v prospech odbornej prípravy alebo opatrovania;
7. vyzýva výskumné zariadenia a inštitúty, aby investovali viac prostriedkov v záujme lepšej realizácie ekologických zlepšení výrobkov určených pre deti alebo pre ľudí, ktorí sa o seba nemôžu postarať, alebo všeobecne určených na použitie v domácnosti;
8. požaduje, aby sa našli spôsoby, ako zabrániť nepriaznivému vplyvu na zamestnanosť žien na pracovnom trhu v dôsledku opatrení na podporu, zlepšenie postavenia alebo ohodnotenie opatrovania, pričom sa bude osobitne prihliadať na situáciu v krajinách, v ktorých v značnej miere existuje nezárobková práca, tieňová ekonomika a neregistrovaná práca; vyzýva preto na uskutočnenie hodnotenia s cieľom určiť, ako by na spoločnosť a zamestnanosť žien mohli vplývať opatrenia zamerané na uznávanie opatrovania, v neposlednom rade symbolickým výpočtom na účely dôchodku;
9. žiada Eurostat, aby posúdil možnosť vytvorenia opatrení, ktoré by umožnili objasniť hodnotu neviditeľnej práce v oblasti medzigeneračnej solidarity a jej prínos k HDP Únie, a aby za týmto účelom úzko spolupracoval so Svetovou bankou, Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) a Medzinárodným úradom práce (MÚP);
10. žiada Komisiu, aby predložila konkrétne iniciatívy s cieľom uznať schopnosti nadobudnuté pri výkone úloh v oblasti vzdelávania, služieb pre závislé osoby a spravovania domácností tak, aby sa tieto schopnosti mohli zohľadniť pri opätovnom zaraďovaní na trh práce; poukazuje na to, že hodnotenie zručností netechnického charakteru (tzv. soft skills) má základný význam pri hodnotení schopností v súlade s najlepšími tradíciami národných experimentov so systémami, ktoré majú zosúladiť dopyt po pracovnej sile s ponukou pracovnej sily;
11. vyzýva Komisiu, aby uskutočnila informačnú kampaň a zaviedla pilotné projekty s cieľom uľahčiť vyváženú účasť žien a mužov na pracovnom a rodinnom živote;
12. vyzýva členské štáty, aby zvážili pružný pracovný čas pre rodičov (na základe slobodnej voľby) a pružné otváracie hodiny zariadení starostlivosti o deti a aby tak pomohli ženám aj mužom úspešnejšie zosúladiť pracovný a rodinný život;
13. vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia s cieľom uznať neviditeľnú nezárobkovú činnosť v oblasti solidarity medzi generáciami, ktorú vykonávajú ženy/matky a muži/otcovia, a to z právneho, sociálneho a hospodárskeho hľadiska (najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia, pracovného postavenia, príjmov a rovnosti príležitostí medzi mužmi a ženami);
14. vyzýva odborníkov v oblasti spoločenských a hospodárskych vied, v oblasti práva, ale aj v oblasti filozofie, antropológie, neurologických vied, vied v oblasti rozvoja dieťaťa a geriatrie/gerontológie, aby vypracovali jasnejšiu definíciu jednotlivých pomenovaní s cieľom uľahčiť ich porozumenie a obmedziť ich možné zneužívanie; odporúča zaviesť program prierezového výskumu na európskej úrovni s cieľom študovať formy, intenzitu a vnútorné motivácie vykonávania nezárobkovej činnosti, ktorá ešte nie je oficiálne uznaná, organizovania medzigeneračných sietí, ako aj poskytovania finančných prostriedkov na tento účel; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby takéto výsledky využívali na vypracovanie kvalitnejšej politiky v príslušnej oblasti;
15. vyzýva Komisiu, aby v členských štátoch prostredníctvom výmeny najlepších postupov podporovala model „šeku na služby CESU“ (chèque emploi service universel), ktorého cieľom by bolo uľahčiť služby pomoci jednotlivcom a ktorý je v súčasnosti jedným z najlepších príkladov osvedčených postupov, a preto by sa mal šíriť a presadzovať vo všetkých členských štátoch;
16. žiada Komisiu, aby monitorovala osvedčené postupy členských štátov vo vzťahu k opatrovateľom a aby o týchto najlepších postupoch informovala všetky členské štáty s cieľom ukázať, že opatrovatelia zohrávajú základnú úlohu v oblasti medzigeneračnej solidarity, a podporiť uplatňovanie stratégie vo vzťahu k opatrovateľom v členských štátoch;
17. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zohľadnili mimoriadny potenciál, ktorý predstavujú mladí dôchodcovia tak zo spoločenského, ako aj z hospodárskeho hľadiska, a žiada ich, aby podporovali všetky politiky týkajúce sa medzigeneračnej solidarity vo vzťahu k dobrovoľnej práci prostredníctvom zapájania starších ľudí do jednotlivých štruktúr združení a mimovládnych organizácií,
Podpora rovnováhy medzi rodinným plánovaním a pracovnými ambíciami
18. vyzýva členské štáty, aby podporovali a obhajovali operačné programy zavedené Komisiou v rámci Európskej aliancie pre rodiny; žiada Komisiu, aby posilnila rozvoj nástrojov pre systematickú výmenu osvedčených postupov a výskum v tejto oblasti;
19. vyzýva verejné orgány, aby prijali potrebné opatrenia s cieľom umožniť pracujúcim matkám a otcom podporu v rámci politík, ktoré sú zamerané na presadzovanie rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom, a prístup k prostriedkom na dosiahnutie tohto cieľa;
20. žiada členské štáty, aby vypracovali politiky na podporu viacgeneračných aktivít, napríklad centier na „premostenie generácií“, v ktorých by starší dospelí ľudia dostávali odmenu za starostlivosť o deti;
21. vyzýva členské štáty, aby uprednostňovali režimy dovolenky (rodičovská dovolenka, dovolenka z dôvodu osvojenia, dovolenka za účelom starostlivosti) uplatniteľné pre osoby, ktoré si želajú prerušiť svoju pracovnú činnosť, aby sa mohli starať o závislú osobu;
22. žiada členské štáty, aby v rámci svojich vnútroštátnych politík ustanovili zavedenie materskej dovolenky v trvaní jedného roka, čo umožní matkám v prípade ich želania posilniť základné puto vzťahu s dieťaťom;
23. domnieva, sa, že je treba prijať opatrenia na zlepšenie zaobchádzania nielen s materskou dovolenkou, ale aj s otcovskou a rodičovskou dovolenkou, s osobitným dôrazom na dovolenku pracujúcich otcov, berúc do úvahy, že vo všetkých členských štátoch si iba malý podiel mužov uplatňuje svoje nároky na dovolenku;
24. trvá na skutočnosti, že všetky osoby, ktoré si želajú prerušiť alebo obmedziť svoju zárobkovú pracovnú činnosť, aby sa mohli venovať medzigeneračnej solidarite, by mali mať možnosť využívať pružný pracovný čas; vyzýva preto malé a stredné podniky, aby spolupracovali s väčšou ochotou, a verejné orgány vyzýva k väčšej finančnej pružnosti v rozpočtovom plánovaní štátnej pomoci;
25. žiada Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi a sociálnymi partnermi iniciovala prehodnotenie politík zameraných na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom, konkrétne tým, že:
– zabezpečí, aby náklady súvisiace s materstvom nemusel znášať zamestnávateľ, ale aby boli hradené z verejných prostriedkov, s cieľom odstrániť diskriminačné správanie v podnikoch a podporovať demografickú obnovu,
– zlepší dostupnosť služieb starostlivosti a pomoci pre závislé osoby (deti, ľudí s postihnutím a starších ľudí) a pružnosť takýchto služieb stanovením minimálneho počtu zariadení otvorených aj v noci, s cieľom splniť požiadavky zamestnania a zároveň chrániť súkromný život;
26. víta návrh zahrnúť do smernice o organizácii pracovného času článok týkajúci sa rovnováhy medzi pracovným a rodinným životom a poukazuje na potrebu takéhoto ustanovenia pri stanovovaní dĺžky pracovného týždňa a pohotovostnej služby;
27. žiada členské štáty, aby každej osobe, ktorá dočasne prerušila svoju pracovnú činnosť s cieľom venovať sa výchove detí alebo starostlivosti o staršie či závislé osoby, zabezpečili možnosť (opätovného) zaradenia sa do pracovného trhu a zachovania si práva na opätovné obsadenie svojho pôvodného pracovného miesta a na pracovný postup;
28. upozorňuje, že príjmy žien sú aj naďalej kľúčom k ich hospodárskej nezávislosti a k väčšej rovnosti žien a mužov v spoločnosti ako celku;
29. zdôrazňuje, že solidarita vo vzťahu k našim starším sa musí posilniť, ale že sa musí spojiť aj s recipročnou solidaritou vo vzťahu k deťom a mladým ľuďom, keďže zatiaľ čo starší ľudia sprostredkúvajú múdrosť, znalosti a skúsenosti, mladé generácie šíria energiu, dynamiku, radosť zo života a nádej,
30. domnieva sa, že medzigeneračnú solidaritu treba podporovať rozvážnymi daňovými politikami (formou prevodov, odvodov a úľav), opatreniami na podporu aktívneho starnutia, politikami na rozvoj schopností a integrovanými sieťami služieb pre deti, starších ľudí, ľudí s postihnutím a ľudí, ktorí sa o seba nemôžu postarať, pričom je potrebné vyhodnotiť pozitívny či negatívny vplyv takýchto opatrení na osobnú voľbu a rovnováhu medzi pracovným a rodinným životom;
31. pripomína Komisii a členským štátom, že je potrebné prijať pozitívne opatrenia v prospech žien a mužov, konkrétne s cieľom uľahčiť ich návrat do zamestnania po období, v ktorom sa venovali rodinným povinnostiam (výchove detí a/alebo starostlivosti o chorého či postihnutého rodiča), a to prostredníctvom podpory politík (opätovného) zaradenia sa do pracovného trhu s cieľom umožniť takýmto ľuďom znovu získať finančnú nezávislosť;
32. zdôrazňuje, že systémy dôchodkového zabezpečenia v členských štátoch stále ponechávajú mnohým ženám iba odvodené práva na základe zamestnania ich manželov, čo vedie k tomu, že väčšina starších ľudí žijúcich v chudobe sú ženy;
33. vyzýva členské štáty, aby sa zaoberali štrukturálnymi faktormi, ktoré prispievajú k nerovnosti v systémoch dôchodkového zabezpečenia vrátane organizácie starostlivosti a zosúladenia rodinného a pracovného života, ako aj k nerovnostiam v pracovných trhoch, k rozdielom v odmeňovaní na základe pohlavia a k priamej diskriminácii v rámci dôchodkov z druhého a tretieho piliera;
34. vyzýva členské štáty, aby podporovali rozpočtovú politiku, ktorá zohľadňuje finančné povinnosti domácností a najmä náklady na opateru detí a na starostlivosť o staršie a závislé osoby prostredníctvom daňového systému alebo systému daňových úľav;
35. vyzýva členské štáty, aby prehodnotili svoje daňové systémy a stanovili daňové sadzby na základe individuálnych práv, a následne požaduje individualizáciu práv na dôchodok a práv v rámci systému sociálneho zabezpečenia;
36. vyzýva inštitúcie a členské štáty, aby v záujme účinnosti zásady rovnosti medzi ženami a mužmi prijali osobitné opatrenia v prospech žien a aby tak napravili zjavné prípady de facto nerovnosti oproti mužom; domnieva sa, že opatrenia tohto druhu, ktoré by sa mali uplatňovať, pokým tieto situácie pretrvávajú, musia byť primerané a musia v každom prípade zodpovedať sledovanému cieľu;
37. žiada vnútroštátne a miestne orgány, aby vypracovali programy zamerané na mladých ľudí, ktoré budú zahŕňať medzigeneračný rozmer, aby mohla mladá generácia pochopiť, že súčasná úroveň prosperity a blahobytu je výsledkom úsilia a súženia predchádzajúcich generácií;
38. vyzýva inštitúcie a všetky verejné orgány, aby aktívne zohľadňovali zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi pri prijímaní a vykonávaní právnych predpisov, tvorbe verejných politík a vykonávaní svojej činnosti ako celku;
39. žiada médiá, aby venovali pozitívnu a trvalú pozornosť medzigeneračným vzťahom, a to prostredníctvom spravodajstva o medzigeneračných otázkach, diskusií medzi rôznymi vekovými skupinami a všeobecnejšie aj šírením pozitívneho obrazu o prínose staršej generácie pre spoločnosť;
40. trvá na tom, aby sa zásada rovnakého zaobchádzania a rovnakých príležitostí zohľadňovala vo všetkých hospodárskych a sociálnych politikách a politikách zamestnanosti, pretože to pomôže zabrániť segregácii na trhu práce a odstrániť rozdiely v odmeňovaní, ako aj podporiť rozvoj podnikateľských aktivít žien a zvýšiť hodnotu práce žien najmä vrátane práce v domácnosti;
41. so zreteľom na zmeny modelu rodiny a na postupné začleňovanie žien do trhu práce sa domnieva, že je nevyhnutné prehodnotiť tradičný systém starostlivosti o závislé osoby; odporúča, aby členské štáty rozšírili a doplnili ochranu, ktorú poskytujú ich sociálne služby, s cieľom zabezpečiť, aby sa právo na sebarealizáciu mohlo uplatňovať vždy na základe rovnosti a aby sa vykonávala starostlivosť o závislé osoby;
0 0
42. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, ako aj parlamentom a vnútroštátnym štatistickým úradom členských štátov, MÚP, OECD a UNDP.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
1) Pojem práca je v rámci lisabonskej stratégie nedostatočne vymedzený a zahŕňa výhradne oficiálnu zárobkovú činnosť.
Z tohto dôvodu sa rozhodujúca časť spoločenskej a hospodárskej tvorby hodnôt v členských štátoch EÚ nezohľadňuje.
Mnohoznačnosť pojmu práca by sa mala prispôsobiť novým požiadavkám európskej politiky zamestnanosti.
To, či sa činnosť môže považovať za oficiálnu zárobkovú činnosť závisí od spoločenských okolností, v ktorých sa táto činnosť vykonáva.
Iniciatívna správa Európskeho parlamentu sa venuje spravodlivému spoločenskému a hospodárskemu zohľadneniu činností vykonávaných tak ženami, ako aj mužmi, na ktoré sa nenahliada ako na „oficiálnu zárobkovú činnosť“.
Spravodajkyňa sa zasadzuje o to, aby sa popri tradičnej oficiálnej zárobkovej činnosti uznali aj mnohé formy nezárobkovej činnosti, ktorú ženy a muži vykonávajú predovšetkým v oblasti dobrovoľnej práce, domácich prác a práce v rodine, a aby sa tieto formy zaviedli do národohospodárskeho účtovníctva členských štátov.
2) Uznanie nezárobkovej pracovnej činnosti je otázkou spravodlivosti
„Kto chová ošípané, je produktívnym článkom spoločnosti, kto vychováva ľudí, je článkom neproduktívnym“.
Na túto skutočnosť upozornil už pre 150 rokmi nemecký národohospodár Friedrich List.
Nezárobková činnosť, ktorú vykonávajú ženy a muži pri výchove detí, domácej starostlivosti o starých ľudí, pri solidarite medzi generáciami, ako aj v prospech všeobecného blahobytu na začiatku 21. storočia, sa ani dnes nepovažuje za hospodársky prínosnú činnosť.
K diskriminácii dochádza, keď si ženy a muži slobodne zvolia svoj osobný rast investovaním do formovania ľudských schopností budúcich generácií, starostlivosti o osoby odkázané na starostlivosť (bez ohľadu na vek alebo stav odkázanosti) alebo aj do vytvárania sietí solidarity medzi generáciami
ARN, Christoph, Hausarbeitsethik: Strukturelle Probleme und Handlungsmöglichkeiten rund um die Haus- und Familienarbeit in sozialethischer Perspektive , Verlag Ruegger, Chur/Zürich, 2000; KREBS, Angelika, Arbeit und Liebe.
Die philosophischen Grundlagen sozialer Gerechtigkeit , Frankfurt/Main: Suhrkamp, 2002; .
Žiadne štatistiky národohospodárskeho účtovníctva totiž tieto služby nezachytávajú napriek tomu, že sú neprehliadnuteľné.
Ignorujú ich aj štatistici v oblasti práce.
Neoficiálna práca vykonávaná ženami nebude uznaná, ak nebude zachytená v štatistikách, hoci sa všetci pozorovatelia zhodujú v tom, že v každodennom živote skutočne existuje.
Správa o ľudskom rozvoji sveta z roku 1995 zameraná na „revolúciu zrovnoprávnenia pohlaví“
http://hdr.undp.org/en/reports/global/hdr1995/chapters ; najmä kapitola 4. sa začína týmto konštatovaním: „Vyjadrenie práce, ktorú ženy vykonávajú mimo trhu, v peňažnej hodnote predstavuje viac ako len otázku spravodlivosti (...).
Ak by sme však ľudskú činnosť vo všeobecnosti považovali za trhovú transakciu hodnotenú podľa platných miezd, vyšlo by nám v monetárnom zmysle nesmierne ocenenie
http://hdr.undp.org/en/media/hdr_1995_fr_ensemble.pdf , p.
6 .
3) Ekonomický prístup nositeľa Nobelovej ceny Garyho Beckera
Produkt domácností je významnou súčasťou hospodárskej výkonnosti všetkých štátov.
Pri výpočte tovaru a služieb tvoriacich HDP sa však domáca práca nezohľadňuje.
Vedie to k podceňovaniu žien, pretože ony tvoria väčšinu produktu domácností.
Rodiny a iné domácnosti sú v skutočnosti malými spoločnosťami, ktoré aj v najpokročilejších štátoch vyrábajú množstvo cenného tovaru a služieb.
Vychovávajú deti, pripravujú jedlo a sprostredkúvajú pocit bezpečia.
Starajú sa o chorých členov domácnosti, opatrujú starých ľudí, inak im pomáhajú a vykonávajú ďalšie prínosné činnosti.
Ženy týmto činnostiam obetujú 70 % svojho času dokonca aj v rovnostárskych štátoch, akým je Švédsko. ...
Niektoré feministky s presvedčením zastávajú názor, že zohľadnenie domácej práce v HDP by pozdvihlo „povedomie“ žien, najmä v menej rozvinutých štátoch. ...
Na druhej strane iné feministky nežiadajú explicitné zarátanie produktu žien v domácnosti, pretože by to marilo ich cieľ presunúť ženy od sporáka na pracovisko. ...
Je načase uznať, že práca v domácnosti je súčasťou tovaru a služieb v rámci HDP.
Vzhľadom na dlhý pracovný deň strávený domácimi prácami možno usúdiť, že produkt domácností sa značným percentom podieľa na celkovom produkte štátu.
V konečnom dôsledku sa táto práca zobrazí v HDP, keď rodina niekoho zamestná, aby dozeral na deti, upratoval domácnosť a varil.
Ak túto prácu vykonáva jeden z rodičov, nestane sa tak.
Existuje viacero spôsobov, ako vyčísliť a merať produkt domácností. ...
Cena práce v domácnosti sa dá merať aj prostredníctvom nákladov, ktoré by vznikli, keby sa ako náhrada za prácu vykonanú rodičmi nakupovali služby na trhu. ...
Zohľadnenie práce v domácnosti pri výpočte HDP by zvýšilo sebaúctu žien i mužov, ktorí ostávajú doma, aby sa starali o deti a staršie osoby a vykonávali iné domáce práce.
Poskytlo by aj presnejší obraz o HDP a hospodárskom raste a mohlo by viesť k diferencovanejšej interpretácii štátnej politiky, ktorá ovplyvňuje rozdeľovanie prostriedkov medzi prácu v domácnosti a zárobkovú činnosť.
BECKER, Gary: Hausarbeit - Das fehlende Stück am ökonomischen Kuchen (veröffentlicht am16.10.1995), in : Die Ökonomik des Alltags.
Tübingen: Mohr Siebeck, 1998.
(Original: The economics of life.
From baseball to affirmative action to immigration law, how real-world issues affect our everyday life , New York :McGraw-Hill, 1997; Einheitssacht. : The economics of life)
4) Modernizácia štatistík a prispôsobenie národohospodárskeho účtovníctva: vymedziť pojem práca do budúcnosti a uznať nezárobkovú činnosť žien i mužov pri solidarite medzi generáciami
Pokiaľ ide o národohospodárske účtovníctvo, bude nevyhnutné prehodnotiť vymedzenie pojmu práca, aby zahŕňala aj nezárobkovú činnosť.
Platnosť štatistík možno posilniť lepším pochopením činností žien a ich správania na trhu práce.
Čo najpresnejšie porovnanie na základe politicky neutrálnych otázok, týkajúcich postoja žien a mužov k zamestnanosti, by ozrejmilo silné a slabé miesta štatistík a poskytlo údaje o tom, čo treba zlepšiť a ako to dosiahnuť.
Táto zmena by bola opodstatnená aj z iných dôvodov.
Na jednej strane by používatelia štatistík, napríklad trhoví analytici a politickí lídri, mali k dispozícii oveľa kompletnejšie informácie, čo je dôležité, pretože muži často obsadzujú miesta veľmi odlišné od miest obsadzovaných ženami a nie sú tak rovnakým spôsobom ovplyvňovaní výkyvmi na trhu práce.
Na druhej strane by používatelia mali možnosť pochopiť a analyzovať osobitné postavenie žien a problémy súvisiace s ich situáciou v porovnaní so situáciou mužov.
Tým by sa získali silnejšie argumenty v prospech rovnosti žien a mužov na trhu práce.
Prínos žien sa totiž systematicky podceňuje a nesprávne vysvetľuje, čím sa zachováva deformovaný obraz o ekonomike štátu a jeho ľudských zdrojoch, a naďalej pokračuje bludný kruh nerovnosti medzi mužmi a ženami, ktorý sa ešte zhoršuje v dôsledku uplatňovania neprispôsobených politík a programov.
V zásade treba preto určiť, aké prvky majú obsahovať pracovné štatistiky, aby sa zdôraznili všetky existujúce podobnosti a rozdiely v postavení mužov a žien na trhu práce, s cieľom poskytnúť ženám skutočnú voľbu bez diskriminácie podľa veku a životného cyklu a umožniť čo najlepší rozvoj, ktorý bude napokon v prospech verejného blaha spoločnosti na všetkých úrovniach.
5) Podpora spravodlivého odmeňovania a sloboda voľby
Viacnásobná diskriminácia žien pri vykonávaní nezárobkovej činnosti spočíva v rozpore medzi logikou trhu a logikou ľudskej povahy.
Podľa ekonomickej logiky trhu musí byť každý občan produktívneho veku začlenený do trhu práce.
Logika ľudskej povahy však hovorí, že novorodenec jednoducho potrebuje svoju matku a otca na vytvorenie riadneho základu na rozvoj svojich ľudských schopností
Pozri de Donald W. Winnicott. cf.
DAVIS, Madeleine et WALLBRIDGE, David: Boundary and Space.
An introduction to the work of D.W. Winnicott, Brunner/Mazel (New York) and H. Karnac (London), 1981; preklad do francúzštiny: Winnicott, Introduction à son oeuvre, Paris: PUF, 1992; súčasné úvahy: LIMINSKI, Jürgen und LIMINSKI Martine, Abenteuer Familie: Erfolgreich erziehen: Liebe und was sonst noch nötig ist, Augsburg: Sankt Ulrich, 2002; LIMINSKI, Jürgen, Die verratene Familie.
Politik ohne Zukunft, Augsburg: Sankt Ulrich, 2007; .
Európske politiky sa týmto praktickým ľudským požiadavkám neprispôsobili úplne.
A tak je aj naďalej profesionálny život nezlučiteľný so životom rodinným a súvisiace časové modely sa neponímajú spoločne a globálne.
Ženám a mužom sa poskytuje možnosť oficiálnej zárobkovej činnosti bez toho, aby sa zodpovedajúcim spôsobom prispôsobili spôsoby fungovania podnikov.
Jednotlivé alternatívy, ktoré sú k dispozícii pri voľbe medzi oficiálnym zamestnaním a nezárobkovou činnosťou, nemajú v konečnom dôsledku rovnaký efekt.
Ak sa ženy a muži chcú rozhodnúť medzi oficiálnym zamestnaním, všeobecne nazývaným „profesionálna kariéra“ , a nezárobkovou činnosťou, ktorá sa všeobecne nazýva „podpora ľudských schopností a solidarity medzi generáciami“, viacnásobná a latentná diskriminácia sa prejaví v povinnosti zvoliť si medzi dvomi alternatívami, ktoré ani zďaleka nie sú uznané za rovnocenné z hospodárskeho hľadiska
NUSSBAUM, Martha, Women and Human development, The capabilities approach , Cambridge University Press, 2000, preklad do francúzštiny: Femmes et développement humain: L'approche des capabilités , Paris: Des femmes - Antoinette Fouque, 2008 .
V dôsledku toho je spoločnosť nútená zabezpečiť, aby si ženy a muži mohli zvoliť medzi dvomi možnosťami, z ktorých každá má svoje opodstatnenie vo vízii prekračujúcej trhové hranice.
Táto výzva zohľadňuje aj požiadavku neustúpiť pohodlnej hospodárskej logike trhu bez obmedzení a namiesto toho podporovať verejné blaho a budúcnosť spoločnosti zameranej na osobný rozvoj človeka.
Národohospodárske účtovníctvo a HDP členských štátov neobsahujú žiaden ukazovateľ šťastia a kvality života ľudí v jednotlivých sociálnych vzťahoch.
Zvýšenie národného dôchodku nevedie nevyhnutne k nárastu spoločného blahobytu.
Nie náhodou sa nedávno výskumné komunity z oblasti sociálnych a ekonomických vied začali venovať vypracúvaniu ukazovateľa, ktorý by skutočne zohľadnil blahobyt obyvateľov krajiny
Pozri najnovšie štatistické publikácie Medzinárodnej organizácie práce a Svetovej banky.
Tieto štatistické zásady sú pre jednoduché a zrozumiteľné vysvetlenie na internetovej stránke:
http://swz.salary.com/momsalarywizard/htmls/mswl_momcenter.html .
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
2.12.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
14
3
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Edit Bauer, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Claire Gibault, Lissy Gröner, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Siiri Oviir, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Anne Van Lancker, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Donata Gottardi
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Juan Andrés Naranjo Escobar
