23.11.2009 B7-0172/2009 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe vyhlásenia Komisie
v súlade s článkom 110 ods. 2 rokovacieho poriadku
o Svetovom samite FAO o potravinovej bezpečnosti – Odstránenie hladu na Zemi
José Bové
,
Martin Häusling
,
Franziska Keller
,
Alyn Smith
,
Michail Tremopoulos
v mene skupiny Verts/ALE
PE432.788v01-00 B7‑0172/2009 Uznesenie Európskeho parlamentu o Svetovom samite FAO o potravinovej bezpečnosti – Odstránenie hladu na Zemi
Európsky parlament ,
– so zreteľom na vyhlásenie z prvého Svetového samitu o potravinovej bezpečnosti, ktorý organizoval FAO od 13. do 17. novembra 1999,
– so zreteľom na vyhlásenie zo Svetového samitu o potravinovej bezpečnosti, ktoré schválili členské krajiny FAO 16. novembra 2009,
– so zreteľom na Medzinárodné hodnotenie poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) Organizácie spojených národov, ktoré bolo iniciované zo strany FAO a Svetovej banky a podporované zo strany UNDP, UNEP, WHO a UNESCO, a v ktorom sú podrobné odporúčania adresované vládam o posilnení udržateľných poľnohospodárskych systémov a skoncovaní s hladom a chudobou,
– so zreteľom na nedávno vydaný článok od uznávaných vedcov s názvom Bezpečný operačný priestor pre ľudstvo v týždenníku Príroda ( Nature ), v ktorom autori kvantifikujú hranice neudržateľných výrobných systémov vrátane dôsledkov na zmenu klímy, stratu biodiverzity, dusíkové a fosforové cykly, ako aj spravovanie vody,
– so zreteľom na dôsledky globálnych trendov v rámci stravovacích návykov na zmenu klímy, verejné zdravie a globálnu bezpečnosť potravín, ako je uvedené v štúdii Parlamentu o prírodných zdrojoch (IP/A/STOA/IC/2008-180),
– so zreteľom na záväzok EÚ zjednotiť politiku rozvoja, čo znamená, že žiadne opatrenia v iných politických oblastiach nesmú byť v rozpore s cieľmi rozvoja (Európsky konsenzus o rozvoji, 2005; Lisabonská zmluva),
– so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A. keďže zástupcovia 185 krajín sa na Svetovom potravinovom samite v roku 1996 zaviazali do roku 2015 znížiť počet hladujúcich ľudí na polovicu; keďže viac ako 40 miliónov ľudí každoročne zomiera hladom; keďže rodinní poľnohospodári, pastieri a vidiecki pracovníci predstavujú viac ako polovicu svetovej populácie a sú primárne obete hladu,
B. keďže namiesto zníženia sa počet hladujúcich vo svete v roku 2009 dostal podľa odhadov FAO nad úroveň jednej miliardy pri svetovom obyvateľstve 6 miliárd ľudí, pričom planéta môže v súčasnosti podľa odhadov FAO uživiť 12 miliárd ľudí,
C. keďže konečné vyhlásenie Svetového potravinového samitu z roka 2009 neobsahuje dostatočnú analýzu dôvodov na nesplnenie cieľa odstrániť hlad, ani konkrétne návrhy na zlepšenie boja proti hladu, ale jednoducho posúva cieľ odstránenia hladu na rok 2025,
D. keďže celosvetové zníženie verejných investícií do poľnohospodárstva a rozvoja vidieka za posledné desaťročie oslabilo stabilné svetové dodávky potravín, pričom komerčné investície do výroby orientovanej na vývoz sa v rozvojových krajinách často uskutočňovali na úkor miestnej potravinovej výroby,
E. keďže vývozné dotácie a potravinová pomoc z EÚ a Spojených štátov boli jednou z hlavných príčin deštrukcie vidieckeho živobytia a malého samozásobiteľského poľnohospodárstva v rozvojových krajinách, čo následne zanechalo milióny rodín bez pozemkov a bez spoľahlivého zdroja potravín alebo dostatočného príjmu na vlastnú obživu,
F. keďže sa zvýšil podiel odlesnenej pôdy a poľnohospodárskych zdrojov používaných na výrobu krmiva pre zvieratá, mäsa a biomasy pre biopalivá, čo výrazne prispieva k volatilite cien potravín a podporuje celosvetovú špekuláciu v poľnohospodárskych komoditách,
G. keďže za posledné desaťročia Svetová banka, Medzinárodný menový fond a Svetová obchodná organizácia presadzovali v rozvojových krajinách opatrenia na liberalizáciu obchodu, čo zintenzívnilo nespravodlivú hospodársku súťaž v oblasti poľnohospodárstva na úkor miestnej potravinovej výroby a udržateľných poľnohospodárskych systémov,
H. keďže v správe Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC) sa predpokladá zhoršenie poľnohospodárskych kapacít a výroby vo väčšine subsaharských krajín,
I. keďže zmena klímy má vážny vplyv na poľnohospodárstvo, napríklad vo forme nižšej úrody z dôvodu nedostatku vody, čo sťažuje poľnohospodársku činnosť najmä v najchudobnejších krajinách,
1. znova zdôrazňuje, že prístup k dostatku zdravých potravín je základné ľudské právo, ktoré tvorí súčasť Všeobecnej deklarácie ľudských práv a musí byť chránené spoločným konaním vlád, medzinárodných orgánov a podnikateľských subjektov; zdôrazňuje, že zadržiavanie alebo popieranie tohto práva sa musí považovať za porušenie všeobecného ľudského práva;
2. domnieva sa, že naozajstný boj proti hladu si vyžaduje zavedenie komplexných politík vrátane poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybolovu, ktoré posilňujú udržateľné poľnohospodárstvo a systémy zásobovania potravinami s cieľom posilniť kapacity rozvojových krajín na obživu ich obyvateľstva namiesto narúšania ich domácej potravinovej výroby lacnými dovozmi; v prípade potreby musia mať rozvojové krajiny možnosť zvýšiť dovozné tarify alebo obmedziť vývoz poľnohospodárskych komodít bez negatívneho vplyvu na krajiny, ktoré potraviny dovážajú;
3. je presvedčený, že boj proti hladu musí vychádzať z uznania práva na potravinovú sebestačnosť, pričom toto právo je vymedzené ako kapacita krajiny alebo regiónu na demokratické uplatnenie vlastných politík, priorít a stratégií zameraných na ochranu živobytia a sociálnych, hospodárskych a kultúrnych práv vlastného obyvateľstva, a že tieto zásady by mali prevládať nad liberalizáciou obchodu, dereguláciou a privatizáciou bez toho, aby negatívne ovplyvnili krajiny, ktoré potraviny dovážajú;
4. víta všeobecnú zhodu v rámci potravinového samitu, že malí poľnohospodári sú kľúčoví v boji proti hladu a chudobe a vyzýva, aby sa tento záver primerane odrazil na budúcich politikách EÚ v oblasti rozvoja, poľnohospodárstva, rybolovu a obchodu; zároveň trvá na tom, že rybolov v malom rozsahu má potenciál prispieť k potravinovej bezpečnosti v pobrežných oblastiach;
5. víta prebiehajúcu reformu Výboru pre svetovú potravinovú bezpečnosť (CFS) a naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby sa plne zaviazali k obnovenej, plne inkluzívnej spolupráci všetkých zainteresovaných strán s cieľom prekonať hlad a chudobu;
6. vyjadruje hlboké znepokojenie nad súčasným nadobúdaním poľnohospodárskej pôdy zo strany zahraničných investorov, najmä v Afrike, čo sa často deje za tajnej podpory vlád a hrozí tak narušenie miestnej potravinovej bezpečnosti; poukazuje na ďalekosiahle dôsledky tohto procesu vo forme neudržateľného spravovania pôdy a popieranie prístupu k domácim zdrojom potravín; je zároveň znepokojený nad rozsahom, v ktorom krajiny EÚ a iné krajiny s rybolovom vo vzdialených vodách nadobúdajú prístup k zásobám rýb vo vodách rozvojových krajín, čo potenciálne vedie k nadmernému rybolovu a následne môže vážne ohroziť zásoby rýb na trhoch týchto krajín;
7. naliehavo žiada FAO a členské štáty, aby zabránili týmto nepriaznivým vplyvom nadobúdania poľnohospodárskej pôdy, ako napríklad vyvlastňovaniu malých poľnohospodárov, neudržateľnému využívaniu pôdy a vody, ako aj nepokojom súvisiacim s nedostatkom potravín, a pracovali v prospech spoločných pravidiel a legislatívnych iniciatív, uznávajúc právo obyvateľstiev jednotlivých krajín na kontrolu nad poľnohospodárskou pôdou a inými prírodnými zdrojmi kľúčovými pre ich potravinovú bezpečnosť;
8. vyzýva Komisiu, aby uskutočnila plné hodnotenie vplyvu, ktoré zohľadní dôsledky politík a programov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, spoločnej politiky rybolovu, politiky rozvoja a obchodu a nástroja rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách na štáty mimo EÚ s cieľom vytvoriť jednotný udržateľný politický prístup ku globálnej potravinovej bezpečnosti a zvýšiť jednotnosť politiky rozvoja;
9. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby do nadchádzajúcich rokovaní v Kodani zahrnuli aj spravodlivé finančné mechanizmy a koncepcie zdieľania nákladov pri prispôsobení sa klíme, pričom treba venovať mimoriadnu pozornosť zahrnutiu nevyhnutnej podpory pre poľnohospodárske postupy prijateľné pre klímu ako jednotnému nástroju boja proti hladu a sústrediť sa na potreby malých a samozásobiteľských poľnohospodárov na juhu;
10. naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby zrušili všetky viditeľné aj neviditeľné formy vývozných dotácií, ktoré dokázateľne prispeli k zvýšenému hladu a chudobe;
11. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby využili rozvojovú pomoc na zníženie závislosti poľnohospodárov na fosílnych palivách a agrochemických vstupoch, ako napríklad umelých hnojivách a pesticídoch a na odrodách osiva, ktoré takéto vstupy vyžadujú a sú predmetom exkluzívnych práv duševného vlastníctva; okrem toho navrhuje stabilizovať miestne a regionálne poľnohospodárske systémy, ktoré sú založené na udržateľných poľnohospodárskych postupoch a poskytujú strategické potravinové rezervy v samotných rozvojových krajinách;
12. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby zvýšili podiel rozvojovej pomoci vyčlenenej pre rozvoj a poľnohospodárstvo na vidieku a bojovali proti finančnej špekulácii s potravinovými komoditami;
13. zdôrazňuje, že je potrebná nová spoločná snaha skombinovať boj proti hladu s potrebným konaním na zníženie emisií skleníkových plynov a prispôsobenie sa zmene klímy, uplatniť koordinované opatrenia na zastavenie ďalších strát v úrodnosti pôdy a biodiverzity, ktoré sú dvomi základnými prvkami systémov výroby potravín, zvýšiť celkovú účinnosť a znížiť odpad v rámci globálnych potravinových reťazcov, posilniť agroekologický prístup zahŕňajúci nízkonákladové poľnohospodárstvo a agrolesníctvo prijateľné pre klímu, a zlepšiť miestny prístup na trh;
14. vyzýva FAO, vlády jeho členských štátov a Komisiu EÚ, aby sa riadili odporúčaniami Medzinárodného hodnotenia poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) o zastavení koncepcií vedy o prevode technológií „zhora nadol“ a nahradili ich inovatívnymi participatívnymi koncepciami „zdola nahor“ orientovanými na poľnohospodárov;
15. rozhoduje o vytvorení stálej pracovnej skupiny na vysokej úrovni a príspevku EÚ ku globálnej bezpečnosti potravín s cieľom rozhodnúť o spoločných bodoch konania v prípade hlavných výziev, ako ich vymedzuje Komisia, pre udržateľné poľnohospodárstvo, rybolov a rozvoj vidieka, ktorými sú zmena klímy, strata biodiverzity, udržateľné spravovanie vody a pôdy a obnoviteľná energia;
16. hlboko ľutuje skutočnosť, že až na jednu výnimku sa lídri členských štátov nezúčastnili na nedávnom potravinovom samite a vyzýva svojho predsedu, aby všetkých účastníkov nedávneho potravinového samitu informoval o tejto ľútosti a povzbudil Radu a členské štáty FAO, aby prijali jednotné kroky proti hladu a chudobe;
17. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
