KONEČNÉ ZNENIE
A6-0374/2005
28.11.2005
*
SPRÁVA
o návrhu Massima Variho za člena Dvora audítorov
(C6‑0344/2005 – 2005/0816(CNS))
Výbor pre rozpočtovú kontrolu
Spravodajca:
José Javier Pomés Ruiz
PR_CNS_art101
PE 364.897v02-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU...................................................3
PRÍLOHA 1: MASSIMO VARI – ŽIVOTOPIS..........................................................................4
PRÍLOHA 2: ODPOVEDE MASSIMA VARIHO NA OTÁZKY DOTAZNÍKA.......................7
POSTUP...................................................................................................................................12
NÁVRH ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o návrhu Massima Variho na člena Dvora audítorov
( C6‑0344/2005 – 2005/0816(CNS) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na článok 247 ods. 3 Zmluvy o ES a článok 160 B ods. 3 Zmluvy Euratom, na základe ktorých sa Rada poradila s Parlamentom ( C6‑0344/2005 ),
– keďže Výbor pre rozpočtovú kontrolu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 24. novembra 2005, vypočul kandidáta Rady na funkciu člena Dvora audítorov a posúdil jeho kvalifikačné predpoklady z hľadiska kritérií stanovených v článku 247 ods. 2 Zmluvy o ES a článkom 160b odsek 2 Zmluvy Euratom,
– so zreteľom na článok 101 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozpočtovú kontrolu ( A6-0374/2005 ),
1. súhlasí s návrhom Massima Variho na člena Dvora audítorov,
2. poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie odovzdal Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ďalším inštitúciám Európskych spoločenstiev a kontrolným úradom členských štátov.
PRÍLOHA 1: MASSIMO VARI – ŽIVOTOPIS
MASSIMO VARI, narodený 23. októbra 1937 vo Frosinone. „Emeritný“ podpredseda ústavného súdu.
Predseda sekcie Talianskeho dvora audítorov.
****
Ukončené štúdium
Marec 1960 Diplom z práva na Univerzite „La Sapienza“ v Ríme, známka 110/110 cum laude.
1960-61 Obchodný kurz na Vyššom inštitúte obchodného manažmentu v Ríme.
1963 Kvalifikovaný právny zástupca.
1969 V užšom výbere kandidátov na post riadneho docenta na Fakulte inštitúcií verejného práva Univerzity v Perugii.
****
Odborná prax
1961 – 1969 Úradník v právnickej kancelárii Asociácie odborov úverových inštitúcií.
1969 – 1972 Právny zástupca Podniku verejnej dopravy (ATAC) v Ríme.
Od 1972 Sudca Talianskeho dvora audítorov pridelený postupne k viacerým funkciám: Audit (1972), Úrad verejného zástupcu (1973 – 1980), Sekcia miestnych úradov (1982 – 1986), Sekcia jurisdikcie (1980 – 1993), Združenie spoločných sekcií pre posudzovanie všeobecných účtov štátu a regiónov a provincií so špeciálnym postavením a správy parlamentu (1988, 1989 a 1990).
1993 – 2000 Sudca talianskeho ústavného súdu.
2001 – 2002 Podpredseda ústavného súdu.
Od 2002 Opäť v Talianskom dvore audítorov.
V súčasnosti je predsedom sekcie zodpovedným za úrad na koordináciu úsekov regionálneho auditu a členom Združenia spoločných sekcií pre posudzovanie všeobecných účtov štátu a regiónov a provincií so špeciálnym postavením, ako aj správy parlamentu.
Pedagogické činnosti
1986 – 1993 LUISS (Medzinárodná nezávislá univerzita sociálnych štúdií).
Viedol kurz „Európsky dvor audítorov“ ako súčasť kurzu „Právo Európskeho spoločenstva“ (od školského roka 1986 – 1987 do školského roka 1991 – 1992) a kurz „Účtovníctvo štátu“ (školský rok 1992 – 1993).
1989, ’90, ’93 Vysoká škola verejnej správy.
Kurzy pre zamestnancov verejnej správy.
1990-91 Univerzita „Tor Vergata“ v Ríme.
Viedol kurz účtovníctva verejných inštitúcií.
2002-03 LUISS (Medzinárodná nezávislá univerzita sociálnych štúdií).
Viedol kurz ústavného práva.
2002-06 LUMSA (Nezávislá univerzita Maria Santissima Assunta).
Viedol kurz ústavného práva (od školského roka 2002 – 2003 do školského roka 2005 – 2006) a kurz správneho práva (školské roky 2004 – 2005 a 2005 – 2006).
Ďalšie činnosti
vo verejnej sfére
1980 Člen štátnej komisie zriadenej na štúdium legislatívy týkajúcej sa vedeckého výskumu.
1981 Predseda štátnej komisie zostavenej na štúdium zriadenia nezávislej sekcie „úver pre malé priemyselné odvetvia a remeslá“.
1988 Predseda štátnej komisie zriadenej na štúdium bývania.
1989 Člen štátnej komisie zriadenej na štúdium reformy auditu a pravidiel Talianskeho dvora audítorov.
1990 Podpredseda Súdu pre deti a spoločnosť zriadeného Talianskym výborom pre UNICEF.
1990 Člen talianskej delegácie na XVII. mimoriadnom zasadnutí Valného zhromaždenia Organizácie spojených národov na tému boja proti drogám, ktoré sa uskutočnilo vo februári 1990 v New Yorku.
1991 Člen štátnej komisie zriadenej na štúdium ochrany, skvalitnenia a pohybu kultúrnych hodnôt vzhľadom na dokončenie jednotného európskeho trhu.
1992 Člen študijnej skupiny zriadenej v rámci ministerstva zahraničných vecí pre otázky týkajúce sa boja proti drogám a organizovanému zločinu.
2003 Predseda Technického a vedeckého výboru zriadeného v rámci ministerstva vnútra na implementáciu článku 2 zákona č. 131 z 5. júna 2003 (ustanovenia na prispôsobenie právneho systému Talianskej republiky v súlade s ústavným zákonom č. 3 z 18. októbra 2001) vzhľadom na určenie základných povinností miestnych úradov.
****
Spravodajca na rôznych medzinárodných konferenciách (v Spojených štátoch, Chile, Brazílii, Kolumbii, Uruguaji, Španielsku a Egypte).
Nejaký čas sa zvlášť zaujímal o otázky okolo rozvoja právnych systémov v Latinskej Amerike, pričom sa často zúčastňoval kultúrnych rozhovorov v týchto krajinách.
****
Píše a hovorí nasledujúcimi jazykmi: anglicky, francúzsky a španielsky, má základné znalosti nemčiny.
****
Najnovšie publikácie : La tutela dei diritti fondamentali tra valori e tecniche del giudizio di costituzionalità, in The Spanish Constitution in the European Constitutional Context, Dykinson, Madrid, 2003; Diritto romano «ius commune» europeo ? , in Index , zv. 30, 2002; Globalizzazione, processo di integrazione europea e tutela dei diritti fondamentali , in Globalizzazione ed ecumene , ESI, Neapol 2002; I tribunali l’amministrazione e la politica: il controllo giudiziario e i limiti discendenti dalla separazione dei poteri , in Archivio giuridico F. Serafini , zv. I, 2002; Social Defence, Corruption, Protection of the Public Administration and Independence of the Judicial Power: Constitutional Law and Public Law Measures , in Responding to Corruption.
Updated Documents of the XIIIth International Congress on Social Defence , Città del Sole, Lecce, 2000; Le articolazioni dello Stato sociale , in Iustitia 1999; Accesso alla giustizia e tutela dei diritti e delle libertà fondamentali , in Diritti di libertà e diritti sociali tra giudice costituzionale e giudice comune , Jovene, Neapol 1999; Giustizia costituzionale e tutela dei diritti fondamentali , in Revista de Derecho de la Universidad Católica de Valparaíso , 17, 1996; Legalità e giustizia nelle esperienze giuridiche contemporanee: il ruolo delle Corti nazionali e sopranazionali , in Congreso Internacional de Derecho Público, Filosofía y Sociología Jurídicas: perspectivas para el próximo milenio , Universidad Externado de Colombia, Bogota, 1996; La nuova Corte dei conti e l’ordinamento comunitario del controllo sulla spesa pubblica , in Atti del Convegno di studi tenutosi a Bari il 3 marzo 1994 , Giuffrè, Miláno 1994.
PRÍLOHA 2: ODPOVEDE MASSIMA VARIHO NA OTÁZKY DOTAZNÍKA
Otázka č. 1
Čo si myslíte o kritike vyhlásenia o vierohodnosti, ktorú vyjadril Parlament v správe o absolutóriu z roku 2003 a v pracovných dokumentoch k semináru o finančnom riadení?
Kritika, ktorú vyjadril Európsky parlament, sa týkala najmä:
· skutočnosti, že Dvor audítorov nezverejňuje chybovosť alebo ukazovatele, ktoré by umožnili posúdiť pokrok dosiahnutý Komisiou a členskými štátmi,
· absencie akejkoľvek zmienky o princípoch dobrého finančného riadenia (hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť) vo vyhlásení o vierohodnosti,
· absencie vyčerpávajúceho popisu zistených problémov,
· neúplného výkazu zákonnosti výdavkov pre každý členský štát.
Čo sa týka prvého bodu, hoci vyjadrenie zákonnosti rozpočtu inštitúcií Spoločenstva iba v číslach sa môže zdať zjednodušujúce, pre úrady politického dohľadu je dôležité, aby mohli pracovať na základe niekoľkých ukazovateľov, ktoré im umožnia posúdiť, či sa zlepšila kvalita riadenia.
Preto si myslím, že Dvor audítorov by sa mal usilovať poskytnúť takéto ukazovatele.
Skutočnosť, že vyhlásenie o vierohodnosti neurčuje kvalitu riadenia Komisie v zmysle dobrého finančného hospodárenia, je prirodzená a vyplýva už z povahy finančného riadenia oprávnenosti a zákonnosti.
Parlament však tieto informácie musí požadovať predtým, ako vysloví stanovisko k účtom Komisie.
Pre Parlament je dôležitá možnosť získať tieto základné informácie, ak nie z vyhlásenia o vierohodnosti, potom v rámci výročnej správy Dvora audítorov alebo jeho zvláštnych správ o konkrétnych témach.
Dvor audítorov pri predkladaní pozorovaní zvyčajne zoskupí nezrovnalosti do rovnorodých kategórií a ako príklad uvedie niektoré prípady.
Osobne by som považoval za užitočné, ak by sa Parlamentu poskytol vyčerpávajúci zoznam zistených nedostatkov a problémov.
Ďalej, čo sa týka popisu stupňa zákonnosti výdavkov analyzovaného pre každý členský štát, berúc do úvahy, že rozšírenie takýchto údajov by mohlo podnietiť porovnávanie medzi verejnosťou členských štátov a tak podlomiť princíp solidarity, si myslím, že Európskemu parlamentu je nutné tieto informácie poskytnúť, ak ich považuje za potrebné na sformulovanie stanoviska k riadeniu európskych financií a príslušných procesov.
Vzhľadom na nedávny seminár o finančnom riadení ma zvlášť zaujala časť, ktorá spomenula potrebu začať dialóg medzi Komisiou a členskými štátmi o základe princípov dobrého finančného riadenia.
Myslím si, že národné orgány by sa mali viac podieľať na úlohách auditu (ex ante aj ex post), pretože by to nielen pomohlo preniesť na nich viac zodpovednosti, ale tiež zabezpečilo, aby sa riadenia financií Spoločenstva intenzívnejšie zúčastňovali tí, ktorí sú ich skutočnými príjemcami.
Otázka č. 2
Ako môže Dvor audítorov prispieť k šíreniu pozitívneho obrazu o Európskej únii medzi európskymi občanmi?
Ako by bolo možné zlepšiť prezentovanie správ Dvora audítorov a väčšmi ich sprístupniť verejnosti?
Funkciou auditu je predstaviť čo možno najvernejší obraz skutočností bez skrývania nedostatkov alebo skreslenia.
Domnievam sa, že audítorská inštitúcia, ktorá pracuje prísne, nezávisle a konštruktívne, pomáha zlepšiť dôveryhodnosť inštitúcií Spoločenstva a tak zabezpečiť, aby občania získali pozitívny pohľad na samotnú Úniu.
Preto by Dvor audítorov mal predstavovať nielen negatívne aspekty riadenia Komisie, ale zamerať sa viac aj na pozitívne aspekty a úspechy, ktorých je podľa môjho názoru mnoho.
Samozrejme je pravda, že existuje určitý nesúlad medzi technickým jazykom používaným v správach Európskeho dvora audítorov a tým, aby boli správy pre verejnosť ľahko čitateľné.
Myslím, že je potrebné čo najviac priblížiť prísny technický slovník a prístupnosť verejnosti.
Malo by sa uvažovať nad obsahom správ, zvýšiť ich čitateľnosť a prístupnosť všeobecnej verejnosti do takej miery, ako je to možné v súlade s prísne technickým obsahom, ktorý musia posúdiť technické a politické orgány.
V každom prípade sa domnievam, že by sa mal upevniť a zlepšiť vzťah s tlačou.
Otázka č. 3
Aké by mali byť hlavné znaky kultúry správneho finančného riadenia v sektore verejnej správy?
Domnievam sa, že okrem klasického princípu dobrého finančného riadenia (hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť) by sa verejná správa mala vyznačovať aj transparentnosťou a snahou o kvalitu.
Transparentnosť znamená, že občanom by sa mala poskytnúť primeraná možnosť zistiť, ako sa využívajú prostriedky.
Inštitúcie by preto mali pravidelne a objektívne informovať verejnosť o výsledkoch práce verejnej správy.
Transparentnosť navyše znamená poskytnúť členom zhromaždení zástupcov na rôznych úrovniach prístup ku všetkým informáciám potrebným na monitorovanie používania rozpočtu, čo je nepochybne charakteristickou črtou demokratických právnych systémov.
Čo sa týka kvality, myslím si, že verejná správa by mala k občanom pristupovať v zmysle „spokojnosti zákazníka“.
Preto by orgány verejnej správy mali venovať zvláštnu pozornosť vnútornému auditu s cieľom zamerať sa v primeranom čase na nedostatky vo verejných činnostiach a čo najskôr ich napraviť.
Otázka č. 4
Dvor audítorov v súlade so Zmluvou pomáha Európskemu parlamentu pri výkone jeho právomocí v oblasti kontroly plnenia rozpočtu.
Ako by ste opísali vaše úlohy vzhľadom na podávanie správ Európskemu parlamentu, a najmä Výboru pre rozpočtovú kontrolu?
Ako by ste reagovali v prípade, ak by Parlament vyzval Dvor audítorov, aby pripravil správu o určitej oblasti záujmu?
Medzi úlohy Európskeho dvora audítorov patrí pomáhať Parlamentu pri monitorovaní plnenia rozpočtu Spoločenstva.
Preto je povinnosťou Dvora audítorov a jeho členov pokúsiť sa poskytnúť Európskemu parlamentu všetky prvky, ktoré môže potrebovať na formulovanie stanoviska ku kvalite riadenia európskych financií.
Počas pôsobenia vo funkcii sudcu Talianskeho dvora audítorov som vždy považoval spoluprácu s Parlamentom za zvlášť dôležitú, pretože práve Parlament je v demokratickom systéme adresátom práce audítorských inštitúcií.
Tento vzťah pozostáva nielen z pravidelných a formálnych vzťahov, ale aj z vypočutí zástupcov Dvora audítorov parlamentnými výbormi.
Ako príklad by som spomenul vypočutie, ktorého som sa nedávno zúčastnil v súvislosti so skúmaním problémov týkajúcich sa rozširovania sekundárnych finančných nástrojov, ktoré podnietila poslanecká snemovňa.
Podľa môjho názoru je úlohou členov Európskeho súdneho dvora vybudovať si s Európskym parlamentom vzťah úzkej spolupráce.
Práca Dvora by mala byť užitočná pre tých, ktorým je určená, a mala by im pomáhať pri monitorovaní a uplatňovaní demokratickej kontroly riadenia financií Spoločenstva.
Z tohto pohľadu nevidím dôvod neprijať konkrétne riadiace prvky, ktoré požaduje Európsky parlament, podobne, ako v prípade vzťahu medzi Talianskym dvorom audítorov a národným parlamentom.
Otázka č. 5
Ako viete, Komisia uskutočňuje revíziu svojho nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Aký by mohol byť prípadný prínos tejto zmeny?
Finančné nariadenie nedávno podstúpilo veľkú revíziu, ktorá do jeho textu výslovne zahrnula princípy dobrého finančného riadenia a zároveň decentralizovala množstvo funkcií.
Keďže nové finančné nariadenie je v platnosti už niekoľko rokov, počas ktorých sa ukázali jeho silné aj slabé stránky, Komisia by mohla niektoré postupy zjednodušiť.
Mám na mysli napríklad pravidlá upravujúce verejné obstarávanie, ktoré považujú mnohé európske podniky za obzvlášť zložité.
Som však presvedčený, že zjednodušenie by malo sprevádzať posilnenie vnútorného auditu s cieľom zabezpečiť dôkladnosť činností Spoločenstva za každých okolností.
Otázka č. 6
Akú úlohu by mohli zohrávať národné audítorské inštitúcie v rámci pomoci pri zabezpečovaní správneho využívania finančných prostriedkov EÚ vo svojich krajinách?
Je všeobecne známe, že veľkú časť prostriedkov Spoločenstva (viac ako 80 %) spravujú národné a miestne vlády členských štátov.
Národné audítorské inštitúcie hrajú preto dôležitú úlohu pri zabezpečovaní správneho riadenia finančných prostriedkov.
Európsky dvor audítorov často pri výkone svojej audítorskej činnosti využíva pomoc týchto inštitúcií.
Mohla by sa vytvoriť užšia spolupráca alebo dokonca prerozdelenie úloh, pričom niektoré úlohy by sa mohli prideliť výhradne národným audítorským inštitúciám a Európsky dvor audítorov by mal dozornú a koordinačnú úlohu.
V tejto súvislosti by sa nemalo zabúdať, že povaha a funkcia najvyšších audítorských inštitúcií sa v jednotlivých členských štátoch líši podobne, ako sa líšia ústavné právne systémy a zodpovednosti územných vlád.
Akékoľvek rozdelenie úloh medzi Európskym dvorom audítorov a národnými audítorskými inštitúciami bude musieť s týmito odlišnosťami počítať, čo znamená, že na tieto rôznorodé situácie nie je možné použiť jediný model.
Otázka č. 7
Viete si predstaviť určité zmeny v štruktúre Dvora audítorov, ktoré by mohli zvýšiť jeho efektívnosť?
Jeden z aspektov, ktoré by sa mohli zmeniť v práci Európskeho dvora audítorov, je čas vynakladaný na vypracovávanie správ. Môže sa stať, že kým sa zverejnia správy Dvora audítorov o výsledkoch skúmania, už sú neaktuálne a predbehnú ich iné udalosti.
Aby sme sa tomu vyhli, bolo by vhodné pokúsiť sa urýchliť postup auditu a zjednodušiť rozhodovací proces samotného Dvora audítorov.
Ako naznačila zmluva z Nice a zopakovala európska ústava, Dvor audítorov by mal posilniť právomoci audítorských skupín a vytvoriť z nich komory s vlastnými právami, ktorým je možné zveriť minimálne schvaľovanie zvláštnych správ bez toho, aby sa predkladali na plenárnom zasadnutí Dvora audítorov.
Otázka č. 8
Ako by ste charakterizovali Váš záväzok byť nezávislým pri výkone svojej funkcie a ako si konkrétne predstavujete uskutočňovanie tejto zásady v praxi?
Moje povinnosti vyplývajú hlavne z článku 247 zmluvy, ktorý vyjadruje požiadavku, že členovia Európskeho dvora audítorov „ musia byť úplne nezávislí “ a „ vykonávajú svoje povinnosti v záujme Spoločenstva úplne nezávisle.
Pri vykonávaní svojej funkcie nesmú požadovať ani prijímať pokyny od žiadnej vlády ani od iného orgánu.
Musia sa zdržať akéhokoľvek konania nezlučiteľného s ich funkciou. “
Tento článok stanovuje princípy prislúchajúce k etickému kódexu audítorov.
Počas pôsobenia vo funkcii sudcu Talianskeho dvora audítorov aj ústavného súdu som sa vždy riadil zásadou, že každý by si mal v súvislosti s tými, ktorých kontroluje, jasne uvedomovať rozdiel medzi úlohami, ktoré každý z nich zastáva.
Som presvedčený, že prestíž audítorského úradu záleží aj na dôveryhodnosti jeho členov.
Ak existuje čo len podozrenie, že závery auditu podliehajú iným záujmom ako záujmom celej spoločnosti, takýto audit je bezvýznamný.
Otázka č. 9
Mohli by ste Európskemu parlamentu uviesť podrobnosti o vašich predchádzajúcich a súčasných obchodných, finančných a politických záujmoch a pozíciách a o všetkých ďalších záväzkoch, ktoré by mohli byť v konflikte s Vašou budúcou funkciou?
Ako sudca som nikdy nemal akékoľvek aktivity alebo záujmy na poli obchodu a financií, nikdy som nezastával žiadny politický úrad, ani som nebol členom žiadnej politickej strany.
Moje jediné záujmy, okrem profesionálnych, sú na poli výskumu a ešte častejšie kultúry.
Otázka č. 10
Vymenujte, prosím, hlavné aspekty Vašej odbornej praxe v oblasti verejných financií, manažmentu alebo auditu riadenia.
Od roku 1972 som ako sudca Talianskeho dvora audítorov vykonával rôzne úlohy zahŕňajúce monitorovanie legitímnosti, monitorovanie riadenia a predkladanie správ parlamentu.
Od roku 1993 do roku 2002 som bol sudcom ústavného súdu a od januára 2001 do júla 2002 jeho podpredsedom.
Počas pôsobenia na ústavnom súde a vykonávania povinností sudcu som bol aj členom Výboru sudcov pre vzťahy so zamestnancami administratívy, čo zahŕňalo prácu s prideľovaním sociálnej pomoci zamestnancom súdu.
Bol som zodpovedný aj za vzťahy s ústavnými a najvyššími súdmi európskych a mimoeurópskych krajín, pričom som dohliadal na organizačnú stránku pravidelných stretnutí s ostatnými súdmi.
V súčasnosti som sekčným predsedom Talianskeho dvora audítorov zodpovedným za koordináciu regionálnych sekcií, ktoré vykonávajú audit finančného riadenia územných orgánov, a členom Združenia spoločných sekcií pre posudzovanie všeobecných účtov štátu a regiónov a provincií so špeciálnym postavením, ako aj pre správy parlamentu.
Otázka č. 11
Ak ste už pôsobili ako člen Európskeho dvora audítorov, popíšte prosím Váš prínos k zlepšeniu riadenia financií Európskej únie počas Vášho členstva v Európskom dvore audítorov.
Nikdy som nepôsobil ako člen Európskeho dvora audítorov.
Otázka č. 12
Stiahli by ste svoju kandidatúru, ak by Európsky parlament zaujal odmietavé stanovisko k Vášmu vymenovaniu za člena Dvora audítorov?
Domnievam sa, že dôvera, ktorá musí existovať vo vzťahu členov Dvora audítorov a Parlamentu, je nesmierne dôležitá.
Preto by som svoju kandidatúru stiahol, ak by Európsky parlament zaujal odmietavé stanovisko.
POSTUP
Názov
Návrh Massima Variho za člena Dvora audítorov
Referenčné čísla
C6‑0344/2005 – 2005/0816(CNS)
Právny základ
čl. 247 ods. 3 prvý pododsek ES a čl. 160b ods. 3 Euratom
Základ v rokovacom poriadku
čl. 101
Dátum konzultácie s EP
14.10.2005
Gestorský výbor dátum postúpenia
CONT 27.10.2005
Spravodajca dátum menovania
José Javier Pomés Ruiz 12.09.2005
Prerokovanie vo výbore
24.11.2005
Dátum prijatia
24.11.2005
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Lorenzo Cesa, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Umberto Guidoni, Hans-Peter Martin, Borut Pahor, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Kyösti Tapio Virrankoski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Daniel Caspary, Joel Hasse Ferreira, Edit Herczog
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Iles Braghetto, Manolis Mavrommatis, Marcello Vernola
Dátum predloženia – A6
28.11.2005
A6-0374/2005
