Týždenník - zhrnutie plenárneho zasadnutia 24. - 27.
10.
2005
Inštitúcie
2005-10-27 - 17:37
Podrobnejšie informácie o schválených správach sa nachádzajú v nasledujúcich článkoch:
Barroso a McCreevy vysvetľovali výroky o škandinávskom sociálnom modeli
EP: Odpad nie je bežným tovarom, preto aj obchod s ním musí mať iné pravidlá
Štipendium populárneho programu Erazmus sa zdvojnásobí
Kultúra 2007
Boj proti organizovanému zločinu
Skleníkové plyny majú byť výrazne obmedzené
Rezolúcia EP k vtáčej chrípke
Celoeurópsky prístup k ekonomickému prisťahovalectvu?
Prísady v potravinách
Cena Andreja Sacharova: presadzovanie ľudských práv
Príprava neformálneho zasadnutia Európskej rady
Rozpočet Európskej únie na rok 2006
Ďalšie prejavy slovenských poslancov
Európsky ombudsman
20051024BKG01776
Barroso a McCreevy vysvetľovali výroky o škandinávskom sociálnom modeli
Eurokomisár pre vnútorný trh Charlie McCREEVY spolu s predsedom Európskej komisie Josém Manuelom BARROSOM vysvetľovali v utorok 25. októbra 2005 pred plénom EP údajné McCREEVYHO výroky o škandinávskom sociálnom modeli .
McCREEVY sa počas nedávnej návštevy Švédska zastal lotyšskej stavebnej firmy Laval, ktorá sa stala terčom kritiky švédskych odborov za to, že pri platení svojich zamestnancov vykonávajúcich dohodnutú zákazku vo Švédsku postupovala podľa lotyšských a nie švédskych mzdových pravidiel.
Švédske odbory reagovali blokádou stavby, čím lotyšskú firmu donútili k bankrotu.
Celý prípad skončil na Európskom súdnom dvore.
Predseda Európskej komisie José Manuel BARROSO pripomenul, že celý prípad sa v súčasnosti nachádza na Európskom súdnom dvore a EK bude čakať na jeho verdikt.
Predvolaný eurokomisár pre vnútorný trh Charlie McCREEVY sa pred poslancami vyjadril, že odborári z každej krajiny majú síce právo chrániť svoje záujmy, no je podľa neho tiež potrebné odstraňovať bariéry stojace v ceste dôslednému fungovaniu vnútorného trhu a zohľadňovať skutočnosti vyplývajúce z globalizácie.
Pripomenul poslancom, že EÚ má 25 členských krajín.
"Čo funguje v jednej krajine, nemusí rovnako dobre fungovať v inej krajine" , uviedol a zdôraznil, že systém každého štátu môže z času na čas čeliť kritike.
"Ak si poslanci EP mysleli, že sa budem tichučko plaziť, aby som sa nikoho nedotkol, tak ich musím sklamať," zakončil svoju reč eurokomisár.
Po týchto dvoch rečníkoch nasledovali predstavitelia jednotlivých politických skupín.
Hans-Gert POETTERING (PPE-DE, D) sa za najsilnejšiu politickú skupinu v EPP-ED zastal McCREEVYHO a obvinil Švédsku vládu, že svojim postojom zakrýva iné zámery.
Uviedol tiež, že občania strednej a východnej Európy "dlho bojovali za svoje práva, a preto by sa k nim nemalo pristupovať ako k občanom druhej kategórie".
Za Socialistickú skupinu v EP vystúpil Martin SCHULZ (PSE, D), ktorý ostro kritizoval BARROSA aj McCREEVYHO a ich "jasne pravicový postoj".
Podľa neho socialisti vždy podporovali a podporujú nové členské krajiny, no ich cieľom je dosiahnuť sociálny pokrok a to, aby sa dodržiavali určité sociálne štandardy.
Pracovníci z nových členských krajín pracujúci v inej členskej krajine majú mať podľa neho právo na rovnaké platové podmienky, ako majú občania danej krajiny.
Graham WATSON (ALDE/ADLE, UK) za liberálov vyjadril súhlas so stanoviskom EPP-ED.
Voľný pohyb má byť podľa neho základom.
"Nie sme proti škandinávskemu sociálnemu modelu, no jeho uplatňovanie nesmie viesť ku xenofóbii".
Švédske odbory podľa jeho slov neakceptovali fakt, že firma Laval chcela zvýšiť platy, ale požadovali od nej, aby sa ich výška vyrovnala nie priemernému švédskemu platu, ale Štokholmskému.
Blokáda Lavalu a jej následný bankrot pritom podľa neho neviedli k zlepšeniu platových podmienok zamestnancov tejto firmy, ale naopak, k strate zamestnania.
Za skupinu zelených vystúpil švédsky poslanec Carl SCHLYTER (Verts/ALE, SE), ktorý sa vyjadril voči McCREEVYMU kriticky a uviedol, že svojimi výrokmi zaútočil na garantované právo na štrajk.
Aj ďalší švédsky poslanec, Nils LUNDGREN (IND/DEM, SE), za Skupinu nezávislosť/demokracia sa zastal Švédskeho modelu.
Francis WURTZ (GUE/NGL, F) z Európskej zjednotenej ľavice/Nordickej zelenej ľavice vyjadril svoj súhlas s postojom Strany európskych socialistov.
Brian CROWLEY (UEN, IE) zo skupiny Únie za Európu národov kritizoval celú diskusiu, pretože podľa neho ide viac o mocenskú hru a nie o poriadnu debatu na tému základných princípov.
Vo svojom prejave sa zastal postoju Komisie, ktoré sa podľa neho v tomto prípade iba pridržiava v súčasnosti platných pravidiel vyplývajúcich zo zmlúv a obvinil Švédsko, že sa snaží na poslednú chvíľu zmeniť svoj postoj k navrhovanej smernici o službách.
EP: Odpad nie je bežným tovarom, preto aj obchod s ním musí mať iné pravidlá
Európska prosperita má aj svoju negatívnu stránku - je ňou obrovské množstvo odpadu, ktoré sa neustále zväčšuje.
Aj napriek snahám o zníženie hromadenia odpadu recykláciou nedochádza k výraznému zlepšeniu.
V súčasnosti teda existuje veľký priestor na obchodovanie s odpadom, ktorý často nemá určené dostatočné pravidlá.
To je dôvod, prečo sa plénum EP v utorok 25.10.2005 zaoberalo odporúčaním legislatívy v oblasti prepravy odpadu do druhého čítania.
Legislatíva o preprave odpadu má po vstupe do platnosti nahradiť nie veľmi efektívne, ale zatiaľ stále platné nariadenie z roku 1993.
Jedným z hlavných dôvodov na zmenu je potreba zakomponovať do novej legislatívy najnovšie štandardy vypracované OECD.
Všetky veľké politické skupiny v EP, aj napriek nesúhlasu skupiny Zelených, skupiny Európskej zjednotenej ľavice/Nordickej zelenej ľavice a skupiny Únie za Európu národov sa nakoniec dohodli na kompromisných pozmeňujúcich návrhoch, ktoré by boli zároveň prijateľné aj pre Radu a vytvorili tak cestu na schválenie navrhovaného nariadenia v druhom čítaní.
Nové nariadenie by malo vstúpiť do platnosti pravdepodobne začiatkom roka 2007.
Parlament požaduje sprísnenie pravidiel súvisiacich s odpadovými loďami.
Parlament tiež žiada sprísnenie pravidiel pre členské štáty EÚ v oblasti inšpekcie prepravy odpadov a poskytovania informácií verejnosti, ako aj ustanovenie takých pravidiel, ktoré by odrádzali od exportu odpadu z domácností a podporovali by naopak jeho lokálnu recykláciu.
V priebehu rozpravy uskutočnenej deň pred hlasovaním vystúpila aj slovenská europoslankyňa Irena BELOHORSKÁ (NI, SK).
Pripomenula, že daná smernica má v prvom rade chrániť životné prostredie a nie podporovať "turizmus v nakladaní s odpadmi, kde budeme odpad vyvážať do krajín s najbenevolentnejšími predpismi".
Smernica je podľa nej dôležitá hlavne pre malé a tiež nové členské štáty, "ktoré často nemajú prostriedky, resp. kapacity pre nakladanie s nebezpečnými odpadmi", pretože "zabraňuje tomu, aby sa z nich stali skládky odpadu pre väčšie štáty".
Je podľa nej potrebné harmonizovať pravidlá regulujúce medzištátnu prepravu odpadov, nakoľko "odpad ako taký nepozná hranice a v prípade nehody môže byť postihnutých štátov viac".
V tejto súvislosti uvítala zavedenie písomného súhlasu krajiny destinácie, ako aj systém notifikácií, ktoré by mali umožniť kontrolu a monitoring o tom, kde sa aký odpad nachádza.
Krajina destinácie musí byť podľa nej o preprave odpadu písomne upovedomená v dostatočnom predstihu, a musí mať vždy možnosť rozhodnúť, či daný odpad príjme, alebo nie.
Štipendium populárneho programu Erazmus sa zdvojnásobí
Poslanci na zasadnutí 25. októbra 2005 pomerom hlasov 549 za, 47 proti a 23 absencií odsúhlasili správu, ktorá vyzýva na zdvojnásobenie študentského štipendia poskytovaného v rámci programu Erazmus.
V súčasnosti je výška tohto štipendia 150 eur mesačne, čo by sa v budúcnosti malo zmeniť, vzhľadom najmä na rastúce životné náklady.
Erazmus patrí medzi základné podprogramy EÚ v oblasti vzdelávania, a až doposiaľ z neho benefitovalo viac než milión študentov.
Predpokladá sa, že ich počet sa do roku 2013 zdvojnásobí.
Plénum Európskeho parlamentu schválilo v prvom čítaní správu o návrhu akčného programu v oblasti celoživotného vzdelávania na roky 2007-2013.
Zahŕňa programy Erazmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig a Jean Monnet.
Poslanci okrem iného požadovali zdvojnásobenie základného štipendia Erazmus.
V súčasnosti je výška finančnej podpory pre študentov študujúcich v zahraničí 150 eur mesačne, suma, ktorú spravodajkyňa Doris PACK (EPP-ED, DE) označila za "obzvlášť znepokojujúcu", najmä vzhľadom na fakt, že aj napriek narastajúcim životným nákladom sa populárne štipendium z programu Erazmus od roku 1993 nezmenilo.
Poslanci teda navrhujú zvýšenie zo súčasných 150 eur na 210 eur mesačne v roku 2007 a 300 eur mesačne v roku 2013.
EP sa tiež vyslovil za navýšenie dlhodobého celkového rozpočtu pre všetky programy o ďalších 757 miliónov eur.
Cieľom je zvýšenie príspevkov na nadnárodnú mobilitu vysokoškolákov, žiakov stredných škôl a učiteľov, ako aj príspevkov určených na výmenné školské pobyty.
Navrhované navýšenie je v súlade s pozíciou Parlamentu ohľadom nasledujúceho dlhodobého rozpočtu EÚ.
Správa poukazuje na to, že rozpočtové prostriedky uvedené v návrhu Komisie na obdobie po roku 2006 závisia od prijatia rozhodnutí o tomto viacročnom rozpočte Únie.
V oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ktorú podporuje program Leonardo da Vinci, súhlasil Parlament s miernym znížením podielu na celkovom rozpočte.
Návrh Komisie, aby bolo v roku 2013 možné umiestniť 150 000 učňov, označila spravodajkyňa za "príliš ambiciózny".
Mesačné náklady na umiestnenie sú v prípade programu Leonardo (3 644 eur), oproti nákladom v rámci Erazmu (1 775 eur) oveľa vyššie.
Zvýšiť by sa mala účasť žiakov a učiteľov na podprograme Comenius.
Ten bol vytvorený pre žiakov stredných škôl.
K jeho cieľom zároveň patrí aj podpora regionálnej spolupráce.
Preto má v rámci tohto programu vzniknúť nový podprogram Comenius-Regio, zameriavajúci sa na cezhraničnú mobilitu učiteľov, obzvlášť medzi školami v susedných regiónoch.
Počas trvania programu by malo byť do programu mobility zapojených približne 10 000 žiakov vyšších ročníkov stredných škôl a tiež približne 10 000 učiteľov.
Ďalšie návrhy sa týkali zjednodušenia postupu pre získanie štipendia, zabezpečenia výučby oficiálnych, regionálnych a menšinových jazykov, výučby najmenej dvoch cudzích jazykov, vyšších štipendií zdravotne postihnutým občanom a podpory znakovej reči, ako aj Braillovho písma.
Kultúra 2007
Plénum Európskeho parlamentu požaduje masívne navýšenie financovania pre kultúrnu mobilitu a zachovanie "kultúrneho dedičstva európskeho významu".
Túto požiadavku poslanci schválili v utorok 25. októbra 2005, odsúhlasením správy Vasca GRACA MOURA (EPP-ED, PT), pomerom hlasov 553 za, 51 proti a 29 absencií.
EP v rámci postupu spolurozhodovania schválil správu o kultúrnych výmenách v rámci navrhovaného programu Kultúra 2007.
Poslanci o správe hlasovali v prvom čítaní.
EP podporil požiadavky spravodajcu Vasca GRACA MOURA (EPP-ED, PT), aby sa rozpočet na program Kultúra 2007 viac než zdvojnásobil - z 236,5 miliónov eur pre obdobie 2000-2006, sa poslanci priklonili k sume 600 miliónov eur, určených na roky 2007-2013.
Podporu "miestam spomienok" (múzeám holokaustu, bývalým koncentračným a zajateckým táborom, a pod.) navrhol Parlament presunúť z programu Kultúra 2007 do nového programu Občania pre Európu.
Ďalšie schválené opatrenia majú za cieľ zjednodušenie výberových konaní a pravidiel pre získavanie grantov, s cieľom zvýšiť účasť malých a stredných projektov.
Každú sieť viacročnej spolupráce má tvoriť aspoň 6 operátorov zo štyroch krajín (namiesto zo šiestich, ako navrhla Komisia).
Pre krajšie projekty majú stačiť traja operátori z troch krajín.
Parlament tiež navrhol premenovanie celého programu "Kultúra 2007" na program "Kultúra".
Boj proti organizovanému zločinu
Medzinárodný organizovaný zločin je tak obrovský, že "ak by bol krajinou, bol by štvrtou najväčšou ekonomikou sveta".
To uvádza dôvodová časť k správe poslanca Billa NEWTONA DUNNA (ALDE, UK), ktorú 26. októbra schválilo plénum Európskeho parlamentu počas svojho zasadnutia v Štrasburgu.
Schválená správa si za cieľ kladie dosiahnuť spoločnú definíciu "organizovaného zločinu" a účinne proti nemu bojovať.
Napriek tomu, že rozsah organizovaného zločinu je enormný, neexistuje žiaden demokratický dohľad, ani kontrola boja proti medzinárodnému zločinu, a to ani na európskej, ani na celosvetovej úrovni.
Správa definuje pojem „organizovaný zločin“ ako "štruktúrované združenie viac než dvoch osôb, ktoré koná v zhode s cieľom páchať protiprávnu činnosť, za ktorú je možné uložiť trest odňatia slobody s hornou hranicou sadzby najmenej štyri roky, alebo závažnejšiu sankciu".
Skleníkové plyny majú byť výrazne obmedzené
Fluorované skleníkové plyny sú menej známe ako napríklad oxid uhličitý, no v súvislosti so stále sa zrýchľujúcim globálnym otepľovaním majú oproti CO2 oveľa škodlivejší a dlhotrvajúcejší negatívny účinok na atmosféru.
Odhaduje sa, že určité typy týchto plynov sa dokážu v atmosfére udržať až 50 000 rokov.
Poslanci EP preto na októbrovom zasadnutí v Štrasburgu odhlasovali dve správy, ktoré usilujú o výrazné zníženie ich využívania.
Dve správy poslankyne Avril DOYLE (EPP-ED, IE), obe v druhom čítaní - jedna o skleníkových plynoch a druhá o emisiách z klimatizačných systémov motorových vozidiel - ktoré 26. októbra 2005 odhlasoval Európsky parlament, sa zaoberajú elimináciou flourovaných skleníkových plynov, ku ktorej sa zaviazali aj signatári Kjótskeho protokolu.
Poslanci navrhujú sprísnenie tzv. substitučného princípu, to znamená, aby sa "florované skleníkové plyny smeli využívať jedine v tom prípade, ak neexistujú žiadne iné bezpečné, technicky dosiahnuteľné a environmentálne prijateľné alternatívy".
Správa udáva, že tzv. "potenciál globálneho otepľovania" (PGO) niektorých fluorovaných plynov môže byť až niekoľko tisícnásobne väčší, než je PGO oxidu uhličitého (napr. kým "potenciál globálneho otepľovania" oxidu uhličitého je na hodnotiacej škále 1, niektoré typy fluorovaných uhľovodíkov môžu dosiahnuť maximálny potenciál až nad 20 000).
Čo sa týka klimatizačných systémov iných ako tie, ktoré sú namontované v motorových vozidlách, má Komisia predložiť legislatívne návrhy najneskôr do 31. decembra 2008.
Naopak, v prípade klimatizácií motorových vozidiel rozhodlo plénum o konkrétnych opatreniach.
Navrhuje sa eliminácia fluorovaných plynov s hodnotou PGO nad 150.
To by sa malo uplatňovať pri nových modeloch áut od roku 2011 a vo všetkých typov automobilov od roku 2017.
Polemika o právnom základe nariadenia:
Najpolemickejšou časťou celého návrhu bola otázka výberu právneho základu pre uplatňovanie tejto legislatívy v celej EÚ v praxi.
Búrlivá diskusia sa viedla o tom, či má byť celé nariadenie založené na článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ktoré dáva jednotlivým členským štátom v prípade aproximácie environmentálnej politiky právo uplatňovať na svojom území prísnejšie pravidlá, než majú iné členské štáty), alebo sa má uprednostniť článok 95 Zmluvy o ES (ktorý je článkom pre harmonizáciu právnych predpisov týkajúcich sa vnútorného trhu v EÚ).
Výber právneho základu uprednostňujúceho vnútorný trh by totiž v praxi mohol znamenať problém napr. v situácii, keď Dánsko, uprednostňujúce na svojom území prísnejšie predpisy v oblasti skleníkových plynov z chladničiek, by z tohto dôvodu zakázalo dovoz chladničiek z iných členských krajín EÚ, ktoré majú predpisy benevolentnejšie.
To by bolo síce v súlade s článkom 175, porušovalo by však zároveň článok 95 o vnútornom trhu a voľnom pohybe tovaru v EÚ.
Európska komisia sa v tejto polemike priklonila k výberu článku 95 (harmonizácia vnútorného trhu) za právny základ, Výbor EP pre životné prostredie naopak k článku 175 (o životnom prostredí), keďže cieľ a obsah nariadenia sa jednoznačne zaoberajú ochranou životného prostredia.
Rada v tzv. spoločnej pozícii uprednostnila kompromis - čiže dvojaký právny základ.
Do pléna bolo predložených množstvo pozmeňujúcich návrhov, na prijatie každého z nich však bolo potrebné získať minimálne 367 hlasov, pretože išlo o schvaľovanie legislatívy v druhom čítaní.
Výsledok hlasovania bol víťazstvom pre pozíciu Rady, zastávajúcu dvojaký právny základ, pretože plénum nedosiahlo potrebný počet hlasov ani pre jeden z pozmeňujúcich návrhov týkajúcich sa tejto otázky.
Poslanci však prijali pozmeňujúci návrh, ktorým vyjadrili súhlas s tým, aby mohli členské štáty zachovať a zavádzať prísnejšie ochranné opatrenia a aby mali možnosť implementovať svoje plány redukovania fluórovaných skleníkových plynov v súlade s Kjótskym protokolom.
Ostatné schválené návrhy:
Zvyšné schválené návrhy sa týkajú predovšetkým sprísnenia pravidiel profesijného zaškoľovania a certifikácie firiem pracujúcich so spomínanými plynmi, a takisto vyzývajú Európsku komisiu aby do roku 2008 navrhla ďalšie zákony v oblasti problematiky klimatizačných systémov.
V záujme zjednodušenia života malým a stredným podnikateľom má byť vytvorený pre verejnosť ľahko prístupný register s informáciami o obmedzeniach, týkajúcich sa uvedenia na trh výrobkov a zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny, alebo ktorých fungovanie od nich závisí.
Rozprava:
Slovenská poslankyňa Irena BELOHORSKÁ (NI, SK) vo svojom príspevku k tejto téme pripomenula potrebu znížiť hodnotu emisií skleníkových plynov na minimum, no zároveň uviedla, že by sa tak malo stať len vtedy, ak existuje náhrada za fluórované priemyselné plyny.
Čo sa týka automobilového priemyslu, takéto enviromentálne prijateľné náhrady sa podľa nej do roku 2010 "bez problémov nájdu".
Upozornila však na fakt, že plánovaný zákaz fluoridu sírového (SF6) bude mať veľmi negatívne dôsledky na liečbu rakoviny.
"Táto látka sa používa ako súčasť rádioterapie a momentálne neexistuje jej náhrada.
Ak bude zakázaná, veľa pacientov v Európe podľa nej stratí najúčinnejšiu formu liečby", uviedla Belohorská.
Rezolúcia EP k vtáčej chrípke
Vzhľadom na aktuálnosť problému vtáčej chrípky a jej výskyt v Európe prijal 26. októbra 2005 Európsky parlament uznesenie o stratégii zameranej proti chrípkovej pandémii.
Poslanci v ňom upozornili najmä na nutnosť zlepšenia koordinácie na celoeurópskej úrovni a členské štáty vyzvali na vypracovanie národných plánov pripravenosti.
Poslanci v rezolúcii upozornili na nutnosť vypracovania "predbežných ustanovení pre núdzové plány v prípade nakazenia človeka".
Tie by sa mali okrem iného zamerať na zabezpečenie potrebnej koordinácie medzi členskými štátmi; zabezpečenie výmeny informácií so štátmi, ktoré nie sú členmi EÚ; identifikáciu oblastí, ktoré by boli izolované ako prvé; určenie skupín obyvateľstva, ktoré majú mať prioritu pri očkovaní; zabezpečenie spravodlivej a univerzálnej distribúcie protiepidemických liekov a poskytnutie efektívnej informačnej stratégie pre verejnosť.
Prijatý text tiež vyzýva Radu, aby dospela k dohode ohľadom plánov pripravenosti na chrípku, ktorá zabezpečí ich záväznosť pre všetky členské štáty.
Tieto plány by mali obsahovať predbežné nákupné zmluvy na zabezpečenie zásob potrebných liekov.
Komisia má zas členským štátom poskytnúť potrebné technické poradenstvo pri vypracúvaní týchto plánov a tiež informovať Európsky parlament o aktuálnych stavoch zásob vakcín.
Rezolúcia tiež vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvýšili svoju podporu krajinám, ktoré sú v súčasnosti najviac zasiahnuté vírusom vtáčej chrípky a aby podporili program očkovania všetkých chovateľov hydiny v krajinách postihnutých vtáčou chrípkou s vedomím, že títo pracovníci sa nachádzajú na jednom z najvýznamnejších rozhraní medzi vírusom ľudskej a vtáčej chrípky, na ktorom by mohol vzniknúť kmeň spôsobujúci celosvetovú pandémiu.
Poslanci vyzvali Komisiu a členské štáty aj na spoluprácu s farmaceutickým priemyslom, aby sa dali podnikať nevyhnutné kroky na výrobu nových vakcín.
Osobitnú pozornosť má venovať členských štátom, ktoré sami nevyrábajú vakcíny, ani antivirotiká.
Členské štáty majú pred vypuknutím pandémie zvýšiť počet očkovaní proti chrípke v súlade s odporúčaniami WHO, a pamätať na to, že vytváranie zásob vakcín a antivirotík v súvislosti s pandémiou bude menej nákladné, než straty na ľudských životoch po jej vypuknutí bez použitia vakcín.
Z dôvodu odlišných finančných rezerv členských štátov na nákup vakcín a antivirotík EP navrhuje, aby Komisia posúdila možnosť použitia fondu solidarity EÚ na tieto účely, ako aj na výrobu nových vakcín a vývoj nových testovacích metód.
Radu má podľa pléna splnomocniť Komisiu na uskutočnenie núdzových opatrení do 24 hodín, ak by pandémia chrípky dosiahla hranice EÚ alebo susedných štátov.
Ide napríklad o karanténne a dezinfekčné opatrenia na letiskách pre lety z postihnutých regiónov a o obmedzenia dopravy.
Rezolúcia tiež dôrazne vyzýva členské štáty, aby oboznámili svojich občanov s rizikami šírenia tejto choroby počas cestovania.
Rozprava:
Do rozpravy, uskutočnenej deň pred hlasovaním o texte rezolúcie, sa zapojili aj dvaja slovenskí europoslanci.
Irena BELOHORSKÁ (NI, SK) pripomenula, že otázka pandémie chrípky nie je v rovine či, ale kedy.
Aj napriek tomu však podľa nej Európska únia nie je na túto hrozbu dostatočne pripravená.
"EÚ potrebuje jeden spoločný plán a pociťujem ako chybu, že dnes tento plán nemáme na stole.
Žiadam jasnú odpoveď, kto bude lídrom koordinácie.
Bude to WHO, ECDC alebo to bude Európska komisia?"
Médiá podľa jej slov denne upozorňujú na ďalšie krajiny, v ktorých sa našlo uhynuté, či infikované vtáctvo, no podľa jej názoru je oveľa dôležitejšie informovať občanov o spoločnom pláne Európskej únie, a o tom, čo bude, ak pandémia prepukne.
"Niektoré krajiny prijali razantné veterinárne opatrenia, obmedzili voľný chov hydiny, zakázali výstavy.
Chybou je, že tieto opatrenia nie sú prijaté celou dvadsaťpäťkou.
Infekčné choroby nerešpektujú hranice, a to hlavne pri vysokej migrácii."
Zdôraznila tiež, že nie všetky členské krajiny budú mať zdroje na nákup očkovacích látok.
Preto navrhla, aby tie skupiny obyvateľstva, ktoré sú schopné sami si očkovaciu látku zakúpiť, by tak v prípade potreby mohli urobiť.
Miroslav MIKOLÁŠIK (EPP-ED, SK) v úvode svojho príspevku uviedol, že hoci nie je správne vyvolávať paniku, mohlo by byť fatálnou chybou podceniť hrozbu straty tisícov ľudských životov.
"Vírus by mohol po mutácii vyvolať prenos z človeka na človeka.
Musíme byť pripravení na pandémiu, a nesmie nás zaskočiť!"
Pripomenul, že vírus pri pandémii tzv. španielskej chrípky v roku 1918 bol taktiež vtáčieho pôvodu a zabil minimálne 20 miliónov ľudí.
"Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie môžeme teraz rátať s pandémiou od 2-7 miliónov obetí, nevylučuje sa číslo až 150 miliónov!"
Vyrobenie vakcíny v prípade pandémie po mutácii bude podľa jeho slov zložité.
"Vyrobenie vakcíny trvá najmenej tri mesiace, do získania potrebného množstva očkovacej látky môže ubehnúť ďalších 5 až 9 mesiacov.
Budú to preteky s časom za záchranu životov."
Krajiny EÚ venujú podľa Mikolášika tomuto problému rôznu pozornosť, pričom existujú aj také, ktoré hrozbu ochorenia a hlavne možných dôsledkov viditeľne podceňujú.
Vyzval preto na koordináciu postupov z európskej úrovne.
Národné plány prevencie a imunizácie by podľa neho mali reflektovať spoluprácu s európskymi inštitúciami a ostatnými členskými štátmi.
Vyzval tiež na uvoľnenie ďalších dostatočných finančných, technických a materiálnych prostriedkov v terajšej situácii.
Za potrebnú označil tiež lepšiu spoluprácu s farmaceutickými firmami za účelom zabezpečenia dostatočného množstva antivirotík.
Celoeurópsky prístup k ekonomickému prisťahovalectvu?
Imigranti prispievajú k prosperite členských štátov Únie, ich pôsobnosť má pozitívny dopad na pracovný trh EÚ a môžu napomôcť aj k zlepšeniu problémov vznikajúcich v dôsledku starnúcej európskej populácie.
To hovorí správa, ktorú 26.októbra, po vášnivých politických diskusiách schválil Európsky parlament pomerom hlasov 259 za, 85 proti a až 176 absencií.
Správa o ekonomickej migrácii spravodajkyne Ewy KLAMT (EPP-ED, DE) sa zaoberá definíciou politiky EÚ v tejto oblasti.
Pôvodný text predložený poslankyňou Ewou KLAMT sa v dôsledku množstva pozmeňujúcich návrhov zmenil až do tej miery, že o ňom členovia výboru zo skupiny EPP-ED odmietli hlasovať a preto sa pri záverečnom hlasovaní zdržali.
Navrhované zriadenie "Európskeho systému Zelených kariet" plénum v hlasovaní zamietlo.
Na druhej strane poslanci hlasovaním podporili vydávanie pracovných a pobytových povolení ekonomickým migrantom v rámci jedného spoločného administratívneho postupu.
Prijatie občanov tretích krajín za účelom ekonomickej migrácie by sa však malo zásadne spájať s existenciou konkrétnej pracovnej príležitosti.
Správa vyzýva členské štáty, aby propagovali integráciu ekonomických migrantov legálne pobývajúcich v EÚ.
EP v tejto súvislosti vyzval členské štáty, Komisiu a Radu, aby prijali nevyhnutné kroky na uznanie volebných práv prisťahovalcov, ktorí v Únii bez prerušenia žijú najmenej päť rokov, aby sa títo mohli zúčastňovať lokálnych volieb a volieb do Európskeho parlamentu.
Poslanci sa nedokázali dohodnúť na spoločnom stanovisku k návrhu Komisie, podľa ktorého by mali mať prednosť občania všetkých členských štátov Únie pred tým, než by sa na voľnú pracovnú pozíciu povolilo zamestnanie občana tretej krajiny.
Spravodajkyňa Ewa KLAMT tento názor presadzovala vo svojom návrhu.
Jej ďalšia požiadavka, aby opatrenia týkajúce sa ekonomickej migrácie mohli byť prijaté až po tom, ako bude všetkým občanom 10 nových členských krajín Únie zaručené právo pracovať v EÚ, však poslanci z návrhu správy vyškrtli.
Správa, o ktorej plénum hlasovalo, zdôrazňuje "potrebu prijať spoločnú prisťahovaleckú politiku, s cieľom ukončiť vykorisťovanie (ilegálnych) pracovníkov" a tiež uvádza, že "ekonomická migrácia je pozitívnym humánnym fenoménom."
Poslanci vo výbore však zdôraznili, že návrh predstavuje len "časť riešenia" demografických a ekonomických problémov Európy.
Ťažkosti na pracovnom trhu v EÚ majú byť tiež riešené podporou inovácií a zamestnávania starších občanov.
Nakoľko nemožno od seba odlúčiť politiku v oblasti legálnej migrácie a bezpečnostné otázky, výbor súhlasil, že jednotlivé členské krajiny EÚ musia mať možnosť sami rozhodnúť, koľko migrantov a za akých podmienok dokážu prijať na svoje územie.
Správa tiež dôrazne žiada Európsku komisiu, aby "definovala politiku navracania ilegálnych imigrantov, založenú na podpore dobrovoľného návratu vrátane možných podporných opatrení v krajine pôvodu."
Rozprava:
V rozprave k tomuto bodu vystúpila aj slovenská europoslankyňa Anna ZÁBORSKÁ (EPP-ED, SK).
Spomenula, že namiesto toho, aby sa často hovorilo o situácii imigrantov v krajine, z ktorej pochádzajú, stále viac sa hovorí o problémoch, ktoré vyvolávajú v krajinách, kde sa prichádzajú usadiť.
"To, čo nás má ako zodpovedných politikov znepokojovať, sú muži a ženy, ktorí trpia.
Myslím tým predovšetkým najchudobnejšie osoby a rodiny.
Pre nich je imigrácia niekedy jediným prostriedkom, aby unikli zo zlých životných podmienok."
Vo svojom prejave sa vyslovila za rozlišovanie medzi ekonomickou migráciou a prijímaním z humanitárnych dôvodov.
V súvislosti s ekonomickou migráciou vyzdvihla vlády, "ktoré dávajú zamestnanie najprv všetkým ženám, ktoré si to želajú, aby sa dostali z dlhodobej nezamestnanosti."
Pripomenula názor Výboru pre práva žien, ktorého je predsedníčkou, o nutnosti uznať hodnotu neformálnej nehonorovanej práce, a označila ju za "podstatný komponent boja proti nelegálnej ekonomickej imigrácii, ktorej častou obeťou sú práve ženy."
V závere sa vyslovila za to, aby bolo po medicínskej stránke postarané o všetky migrujúce ženy, najmä čo sa týka tehotenskej starostlivosti a ochrany matiek a detí.
Prísady v potravinách
Poslanci sa v Štrasburgu venovali aj bezpečnosti našich stravovacích návykov.
Aj tak sa dá zjednodušene popísať obsah správy poslankyne Mojce DRČAR MURKO (ALDE, SI), ktorú v stredu 26.10.2004 schválil Európsky parlament.
Správa prehodnocuje rôzne prísady pridávané do potravín a skúma, ktoré z nich by mali byť povolené a ktoré, naopak, zakázané.
Už pred dvoma rokmi ohlásila Európska komisia svoj zámer vypracovať návrh na zmenu platnej legislatívy, týkajúcej sa prísad pridávaných do potravín.
Doposiaľ však tento zámer nebol zrealizovaný a preto prišla slovinská europoslankyňa Mojca DRČAR MURKO (ALDE, SI) so správou navrhujúcou dočasné opatrenia v spomínanej oblasti.
Správa sa zaoberá zmenou dvoch pôvodných smerníc (Smernice 95/2/EC o prísadách iných než farbivá a sladidlá a Smernice 94/35/EC o sladidlách) a za cieľ si kladie nie len schválenie nových, ale aj prehodnotenie v súčasnosti povolených prísad.
Prehodnotiť a znížiť sa má napríklad hladina dusitanov a dusičnanov pridávaných do jedla a súčasne sa má zachovať mikrobiologická bezpečnosť potravinárskych produktov.
Poslanci súhlasili, aby mohli byť na určité tradične vyrábané výrobky udeľované národné výnimky, s cieľom dosiahnuť schválenie návrhu už v prvom čítaní.
Kým niektoré prísady majú byť zakázané, iné majú byť podľa nových úprav naopak povolené.
Povolené má byť napríklad používanie "pullulanu" - prášku bez príchute patriaceho medzi polysacharidy, vyrábaného z kvasiniek, ktorý môže byť podľa správy využívaný ako náhrada za želatínu (zaujímavé najmä pre vegetariánov), ako aj antioxidantu TBHQ.
Schválený text sa venuje aj prísadám určeným na zachovanie trvanlivosti stolového hrozna, či čerstvých "čínskych sliviek" známych ako "lycheé".
V záujme ochrany zdravia alergikov schválili poslanci obmedzenia pre sójovú hemicelulózu, ktorá by mala byť zakázaná v nespracovaných potravinách, v ktorých jej prítomnosť spotrebiteľ nepredpokladá.
Cena Andreja Sacharova: presadzovanie ľudských práv
Európsky parlament rozhodoval 26. októbra 2005 Štrasburgu o tohtoročnom víťazovi ceny Andreja Sacharova za slobodu myslenia.
Cena nesúca meno bývalého sovietskeho disidenta sa udeľuje od roku 1988 každoročne osobám, ktoré významnou mierou prispeli k boju za ľudské práva v ich krajine.
Cenu Andreja Sacharova získali všetci traja navrhnutí kandidáti:
• Hauwa Ibrahim, popredná právnička za ľudské práva v Nigérii, ktorá pochádza zo skromných pomerov.
Zastupuje ženy, odsúdené za ukameňovanie za cudzoložstvo a mladých ľudí, ktorým podľa islamského zákona Šaríja za krádež hrozí napr. amputácia končatiny.
• Ďalším držiteľom ceny je skupina kubánske "Ženy v bielom" ("Damas de blanco").
Táto skupina žien protestuje nenásilne každú nedeľu od roku 2004 proti väzeniu svojich manželov a synov, ktorí sú uväznení na Kube ako politickí disidenti.
Počas protestov sú oblečené v bielom ako symbol pre mier a nevinnosť uväznených.
• Tretím držiteľom ceny je medzinárodná organizácia "Reportéri bez hraníc", ktorá sa usiluje za slobodu tlače na celom svete a taktiež vystupuje za ochranu novinárov a iných osôb činných v médiách pred cenzúrou alebo prenasledovaním.
Výber kandidátov uskutočňuje parlamentný Výbor pre zahraničné veci a víťaza ceny následne určuje Konferencia predsedov (predsedovia všetkých politických skupín v Parlamente).
Cena je spojená s odmenou 50.000 eur a bude udelená počas slávnostnej ceremónie na decembrovom plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu.
Zoznam predošlých držiteľov ceny Sacharova:
2004 Bieloruská asociácia žurnalistov
2003 Generálny tajomník OSN Kofi Annan, ako aj celá organizácia OSN
2002 Oswaldo José Payá Sardiñas
2001 Izzat Ghazzawi, Nurit Peled-Elhanan and Dom Zacarias Kamwenho
2000 ¡Basta Ya!
1999 Xanana Gusmão
1998 Ibrahim Rugova
1997 Salima Ghezali
1996 Wei Jinsheng
1995 Leyla Zana
1994 Taslima Nasreen
1993 Oslobodjenje
1992 Las Madres de la Plaza de Mayo
1991 Adem Demaçi
1990 Aung San Suu Kyi
1989 Alexander Dubček
1988 Nelson Mandela and Anatoli Marchenko (posmrtne)
Príprava neformálneho zasadnutia Európskej rady
Európsky parlament si v stredu 26.októbra 2005 v Štrasburgu vypočul vyhlásenie Rady a Európskej komisie k prípravám neformálneho zasadnutia Európskej rady.
Hlavy štátov a vlád európskej dvadsaťpäťky sa na pozvanie britského premiéra Tonyho BLAIRA zídu 27. októbra 2005 v Hampton Courte pri Londýne.
O cieľoch schôdzky oboznámil BLAIR europoslancov osobne.
Predbežný program stanovil nasledovné priority: posilnenie sociálnej solidarity a konkurencieschopnosti v súvislosti s globalizáciou, úlohu Európskej únie vo svete a otázky bezpečnosti občanov.
Ako prvý vystúpil v rozprave pred plénom s veľmi živým a neformálnym prejavom britský premiér a súčasný predseda Rady Tony BLAIR .
Zopakoval ciele neformálneho summitu a pozornosť venoval najmä otázkam energetiky a globalizácie.
V otázke energetiky spomenul predovšetkým nutnosť vypracovania spoločnej európskej energetickej politiky a pripomenul závislosť EÚ na dovoze ropy a plynu.
Hovoril tiež o problémoch EÚ vyplývajúcich z vysokej nezamestnanosti - spomenul, že v EÚ je takmer 20 miliónov nezamestnaných a taktiež to, že členské štáty EÚ, ktoré po poslednom rozšírení nezaviedli pre občanov z nových členských krajín obmedzenia pracovného trhu týmto krokom "iba získali a nie stratili."
Práve preto by si z nich mali vziať príklad aj ostatné členské štáty.
V súvislosti so sociálnou solidaritou spomenul nutnosť opatrení podporujúcich zosúladenia pracovného s súkromného života, starostlivosť o deti a iné kroky, ktoré je podľa neho nutné brať do úvahy pri zostavovaní priorít ekonomickej politiky.
V otázkach globalizácie pripomenul tzv. globalizačný fond, ktorého účelom podľa Blaira nemá byť ochrana firiem, ale naopak, pomoc ľuďom, ktorí v dôsledku reštrukturalizácie priemyslu vyplývajúceho z globalizácie prišli o zamestnanie.
Ako príklad uviedol zatvorenie automobilky Rover - pomoc z fondu má byť podľa neho určená práve jednotlivcom, napríklad na ich rekvalifikáciu.
Predseda Európskej komisie José Manuel BARROSO poukázal taktiež na problémy EÚ v dôsledku veľkej nezamestnanosti, ako aj na výrazné rozdiely medzi chudobnými a bohatými a starnúcu populáciu EÚ.
Situácia je podľa neho preto naliehavá a vyžaduje si modernizáciu politík v rámci EÚ.
Nebezpečný je však podľa neho prístup tých, ktorí si myslia, že Európska únia je "len trhom" a pritom zabúdajú na sociálnu súdržnosť.
V súvislosti s globalizačným fondom sa priklonil k Blairovmu názoru, že má slúžiť ako pomoc pre ľudí postihnutých reštrukturalizáciou, "nech vidia, že nie sú len figúrky".
Hans-Gert POETTERING (PPE-DE, D) za Skupinu Európskej ľudovej strany/Európskych demokratov zdôraznil, že globalizácia nie je len hospodársky proces, ale aj proces duchovný, morálny, politický a kultúrny, ktorý má aj svoje pozitíva.
Za tie označil predovšetkým ľudské práva a ľudskú dôstojnosť a ich presadzovanie vo svete.
Ako ďalej uviedol celosvetové problémy nie je možné riešiť bez EÚ.
V súvislosti so zriaďovaním globalizačného fondu vyzval na opatrnosť.
Za Socialistickú skupinu v EP vystúpil Martin SCHULZ (PSE, D), ktorý v úvode prejavu ocenil spôsob, akým Blairova vláda reagovala na júlové útoky v Londýne.
Zvyšok svojho prejavu venoval európskemu sociálnemu modelu, o ktorom je podľa neho potrebné diskutovať a v týchto diskusiách zvíťaziť nad tými, ktorí by chceli útočiť na sociálnu solidaritu.
Ako príklad uviedol eurokomisára pre vnútorný trh a služby Charlieho McCreevyho a na jeho adresu Blairovi v súvislosti so zajtrajším summitom odkázal "prosím, zničte ho!"
Graham WATSON (ALDE/ADLE, UK) za liberálov uviedol, že o globalizácii by sa malo hovoriť v prítomnom a nie v budúcom čase a je potrebné investovať do oblastí akými sú vzdelávanie, výskum alebo vývoj.
V súvislosti so spoločnou európskou energetickou a vnútornou politikou pripomenul, že počas Konventu o budúcnosti Európy bola práve Veľká Británia proti a preto ho teší, že Blair "zmenil názor".
V závere Blairovi odkázal, že EÚ potrebuje dobré vodcovstvo, nie však príležitostný dobrý prejav.
Blair má teda do decembrového summitu o konkrétnych úspechoch presvedčiť.
Za skupinu zelených vystúpila Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT), ktorá sa vyjadrila, že Blair vie nadchnúť poslucháčov skvelým rečníckym talentom, no o investíciách do výskumu a inovácií nemožno iba hovoriť.
To isté podľa nej platí o energetike, nakoľko v jeho prejave nenašla odpoveď na otázku, či hovorí aj o tzv. "čistej energii".
Európsky ombudsman
Plénum Európskeho parlamentu schválilo vo štvrtok 27.10.
2005 počtom hlasov 426 za, 3 proti a 9 absencií správu Malinosa MAVROMMATISA o výročnej správe európskeho verejného ochrancu práv za rok 2004.
Podľa článku 41 Charty základných práv zo 7. decembra 2000 má každý právo na to, aby boli jeho záležitosti riešené orgánmi, inštitúciami a inými subjektmi Únie nestranne, spravodlivo a v primeranej lehote.
Článok 43 taktiež stanovuje, že "každý občan Únie a každá fyzická osoba s bydliskom alebo právnická osoba so sídlom v členskom štáte má právo obrátiť sa na európskeho verejného ochrancu práv v prípade nesprávneho úradného postupu orgánov, inštitúcií alebo iných subjektov Únie, s výnimkou Súdneho dvora Európskej únie, pri výkone jeho súdnych právomocí".
Ombudsmana EÚ volí Európsky parlament.
3726 sťažností zaslaných minulý rok ombudsmanovi EÚ predstavuje v porovnaní s predminulým rokom výrazný nárast o 53 %.
Iba polovica nárastu pritom súvisí s rozšírením Únie o 10 nových členských štátov.
Rozpočet Európskej únie na rok 2006
Zdá sa, že Európsky parlament je v otázke rozpočtu Únie na rok 2006 pripravený na tvrdý boj s Radou ministrov.
Poslanci v rozpore s predstavami Rady odsúhlasili navýšenie finančných prostriedkov v oblasti výskumu a vzdelávania, s cieľom podporiť konkurencieschopnosť EÚ.
Rovnaký "boj" možno očakávať v prípade rokovaní o európskej zahraničnej pomoci, určenej krajinám zasiahnutým prírodnými katastrofami.
EP tiež žiada podstatne zvýšiť podporu pre sociálnu a hospodársku reštrukturalizáciu v EÚ.
Poslanci dnes v spoločnej rozprave prerokovali návrh rozpočtu Európskej únie na budúci rok.
Východiskom rozpravy boli správy Giovanniho PITTELLU (PES, IT) a Valdisa DOMBROVSKISA (EPP-ED, LV).
Prvá sa zaoberá návrhom rozpočtu Európskej komisie, druhá rozpočtom všetkých ostatných inštitúcii a orgánov EÚ.
EP nesúhlasí s väčšinou škrtov, ktoré navrhla Rada EÚ.
Celkové sumy navrhované parlamentom sú po dnešnom hlasovaní nasledovné: 121,4 miliárd eur sa navrhuje v záväzkoch (commitment appropriations) a 115,4 miliárd eur zas v platbách, čo predstavuje 1,04% hrubého národného dôchodku Únie.
Viac peňazí by podľa poslancov malo ísť na výskum, vzdelávanie, mládež a zahraničnú politiku.
Podľa spravodajcu PITTELU jedine tak poslanci dokážu dodržať svoje záväzky voči európskej verejnosti.
KAPITOLA 1: POĽNOHOSPODÁRSTVO A ROZVOJ VIDIEKA
Parlament pre túto kapitolu žiada znovuzavedenie úrovne platieb v podobe navrhnutej Komisiou, ktoré Rada po júlovom hlasovaní v rámci prvého čítania skresala.
Posledné slovo v tejto otázke, ako aj ohľadom väčšiny celej prvej kapitoly má však Rada, pretože ide od tzv. "povinné výdavkové položky".
Pozmeňujúci návrh požadujúci odmieta miliardovú subvenciu pre pestovateľov tabaku a časť takto ušetrených peňazí využiť na kampaň proti fajčeniu bol zamietnutý.
Poslanci uvítali presun 655 miliónov eur na podporu vidieka, čo je v súlade s reformou Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SZP).
KAPITOLA 2: ŠTRUKTURÁLNE OPATRENIA
Parlament podporil zámer Výboru pre rozpočet zvýšiť platby určené na štrukturálne opatrenia (základ štrukturálnej politiky).
Zvýšenie sčasti zohľadňuje odhady členských štátov (40 %), ktoré už navrhované prostriedky označili za nedostatočné.
Navrhované navýšenie predstavuje sumu 3,7 miliárd eur a pokrýva všetky hlavné nástroje štrukturálnej politiky (Ciele 1, 2, 3; Fond súdržnosti a LEADER).
KAPITOLA 3: VNÚTORNÉ POLITIKY
Európsky parlament žiada zvýšenie výdavkových prísľubov o 200 miliónov eur s cieľom posilniť položky týkajúce sa výskumu a vývoja, malých a stredných podnikov, konkurencieschopnosti, transeurópskych sietí, rozvoja vnútorného trhu, programu Sokrates (o 35 miliónov eur), Mládež, Leonardo da Vinci (o 20 miliónov eur) a e-learningu (3 milióny eur).
Viac peňazí chce výbor aj na informačnú politiku Európskej komisie.
Vyšší rozpočet má ísť na diskusie o budúcnosti Európy, zvýšenie informovanosti verejnosti prostredníctvom médií a informácie o spoločnej európskej mene.
Toto navýšenie však spojili s podmienkou, aby Komisia čo najskôr predložila Bielu knihu o informačnej politike.
Do tej doby má byť časť prostriedkov zapísaná do rezerv.
Parlament tiež žiada, aby Komisia vysvetlila prečo minula v roku 2005 z rozpočtu na informačnú politiku menej, aby to bolo naplánované.
KAPITOLA 4: VONKAJŠIE POLITIKY EÚ
Táto kapitola je zdrojom každoročných sporov, pretože parlament žiada viac peňazí na projekty mimo EÚ.
Aj tento krát sa poslanci rozhodli odhlasovať prekročenie stanoveného stropu.
Cieľom je najmä financovanie nových a doterajších priorít (podpora ľudských práv a demokracie, spolupráca na geografickom základe vrátane politiky susedstva, akcie na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia).
Parlament podporil financovanie programu obnovy Iraku (200 miliónov eur v roku 2006), pomoc oblastiam postihnutým tsunami (180 miliónov eur) a medzinárodných záväzkov EÚ.
Text vyzýva k dohode na finančnom riešení v rámci využitia akýchkoľvek prostriedkov, s ktorými počíta interinštitucionálna dohoda.
Zhodu s Radou o akýchkoľvek dodatočných výdavkoch je potrebné dosiahnuť pred druhým čítaním o rozpočte 2006.
Parlament a Rada sa deň pred hlasovaním dohodli na poskytnutí 93 miliónov eur pre obete zemetrasenia v Ázii.
Z tejto sumy bude z tohtoročného rozpočtu uvoľnených 73 miliónov eur a dodatočných 20 miliónov pôjde z rozpočtu 2006.
Parlament tiež súhlasil s tým, aby bola producentom cukru z krajín ACP poskytnutá dočasná pomoc vo výške 40 miliónov eur, určená na prekonanie šoku z očakávajúcej "cukrovej reformy" EÚ.
ĎALŠIE KAPITOLY:
Ohľadne prijímania nových úradníkov (KAPITOLA 5) považuje plénum plošné škrty Rady za neprijateľné.
Odsúhlasilo teda znovuzavedenie 46 postov, o ktoré požiadala Komisia, aj keď sa na tento krok majú vzťahovať určité podmienky.
Predvstupovú pomoc Turecku, ani ďalším prístupovým krajinám poslanci nechcú meniť.
Pomoc pre Turecko teda ostáva vo výške 470 miliónov eur v prísľuboch a 155 miliónov eur v platbách.
Rozprava:
V rozprave k rozpočtu vystúpil medzi inými aj slovenský poslanec Sergej KOZLÍK (NI, SK).
Ten uviedol, že musí oceniť značné úsilie, s ktorým sa spravodajcovia Pittella a Dombrovskis dokázali vyrovnať "s doslova pandémiou pozmeňujúcich návrhov k rozpočtu Európskej únie na rok 2006."
Uviedol tiež, že navýšenie výdavkov rozpočtu oproti návrhu Európskej rady predstavuje sumu 4 miliardy eur, "teda takmer 4-percentný nárast".
Prísun väčšieho objemu prostriedkov s cieľom posliniť oblasť štrukturálnych fondov, vedy, výskumu a vzdelávania označil za "hybnú silu Európskej únie" a ich efektívne využitie pre spomalenú európsku ekonomiku prirovnal "k účinku Viagry".
Presadenie tohto navýšenia do reality si však podľa Kozlíka vyžiada "nemalé úsilie a jednotný postoj" pri rokovaniach Parlamentu s Radou a Komisiou.
Osobitne vyzdvihol aj "potrebu využitia politického vplyvu europoslancov vo svojich materských krajinách na pozitívne formovanie postoja národných vlád" k tej podobe rozpočtu.
Ďalšie prejavy slovenských poslancov
Jednominútové vystúpenia:
V rámci tzv. jednominútových vyhlásení v úvode zasadnutia, v pondelok 24. októbra 2005, vystúpila slovenská europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK).
Vo svojom príspevku spomenula Chorvátsko, ktoré 4.októbra dostalo konečne zelenú v otázke začatia prístupových rokovaní s EÚ.
Vyjadrila súhlas s názorom predstaviteľov 15 štátov strednej a juhovýchodnej Európy, ktorí sa stretli počas 12. výročného summitu v Záhrebe a vyslovili podporu chorvátskemu členstvu v EÚ.
Ako uviedla, "Slovensko bude tiež veľmi aktívne pomáhať Chorvátsku dohnať náskok Rumunska a Bulharska, a odovzdá mu svoje skúsenosti".
Vyslovila sa za aktívny prístup v boji za mier na Balkáne, pretože "bezpečný Balkán znamená aj bezpečnú Európu."
Ďalší zo slovenských europoslancov, ktorí vystúpili v pondelňajšom jednominútovom vyhlásení, bol Árpád DUKA-ZÓLYOMI (EPP-ED, SK).
Vo svojom krátkom prejave adresoval kritiku Generálnemu direktoriátu EP pre personálne záležitosti (DG Personnel), kvôli údajným nejasnostiam týkajúcim sa výberového konania na jednu z pozícií v Informačnej kancelárii EP v Bratislave.
Okrem toho spomenul aj nedostatok personálu v bratislavskej kancelárii a vyslovil sa za zamestnanie väčšieho počtu ľudí.
Vyhlásenie komisie - Správy o pokroku Bulharska a Rumunska na ceste do EÚ:
Árpád DUKA-ZÓLYOMI (EPP-ED, SK) v utorok 25. októbra 2005 uviedol, že k dosiahnutiu plnoprávneho členstva musia obe krajiny odstrániť určité nedostatky.
Situáciu v prípade Rumunska označil za zložitejšiu.
Za veľmi dôležitú otázkou označil plán bane na ťaženie zlata v Montane Rosia a takisto problematickú situáciu Rómov.
"S prístupom Bulharska a Rumunska sa počet Rómov v Európskej únii zvýši takmer o polovicu", uviedol DUKA-ZÓLYOMI.
V posledných rokoch sa podľa neho situácia menšinových komunít v Rumunsku v značnej miere zlepšila, ale ešte zďaleka nie je dostatočne priaznivá.
"Prečo stále znamená problém schválenie zákona o právnom postavení menšín?
Rumunský senát totiž práve včera odmietol schválenie tohto zákona.
Rád by som varoval rumunských politikov, aby sa zdržali takých vyhlásení, podľa ktorých je Rumunsko štát, ktorý pre svoje menšiny zabezpečuje všetky práva na širokom základe - k dosiahnutiu spomínaného stavu sú ešte priďaleko."
V tejto súvislosti uviedol, že situácia najpočetnejšej menšinovej skupiny - 1,5 miliónovej maďarskej komunity - sa vyvíjala pozitívnym smerom.
"Je prítomná vo vláde, v štátnej správe, a tým pádom má možnosť vplývať na vytváranie vnútornej a zahraničnej politiky štátu.
Pre mňa, ako pre predstaviteľa maďarskej komunity na Slovensku je jednoznačným záujmom, aby sa maďarská komunita v Rumunsku čím skôr dostala do Európskej únie, aby ako euroobčania mohli využívať výhody, ktoré poskytuje Európska únia."
V otázke tzv. "ochrannej klauzuly" EÚ voči Rumunsku vyslovil svoje presvedčenie, že, k jej uplatneniu nedôjde.
Vyhlásenie komisie - Situácia v Azerbajdžane pred voľbami:
V rozprave o situácii v Azerbajdžane pred plánovanými voľbami vystúpil v 26.10.2005 slovenský poslanec Árpád DUKA-ZÓLYOMI (EPP-ED, SK).
Uviedol, že verejnoprávne osobnosti Azerbajdžanu, parlament i vláda ponímajú demokraciu, právny štát, či ľudské práva "veľmi zvláštnym spôsobom".
Ako príklad spomenul fakt, že "minulý týždeň prezident Alijev prepustil, resp. nechal uviesť do vyšetrovacej väzby viacero štátnych úradníkov z najvyšších kruhov, so zámienkou, že sa pokúsili spáchať voči nemu puč.
V rámci tohto konania, počas vrcholenia kampane zatkli aj mnoho opozičných i civilných aktivistov.
Všetko poukazuje na to, že vládna moc si chce udržať svoju samovládu silou a snaží sa znemožniť zasadnutia opozičných strán."
Vzhľadom na to, že Azerbajdžan je tiež súčasťou 'Susedskej politiky EÚ', je v podľa neho v záujme EÚ, aby sa momentálna situácia od základov zmenila, čomu by dopomohli práve nadchádzajúce voľby.
Predložený návrh EP je podľa neho mimoriadne dôležitý, pretože deklaruje, že len transparentné a slobodné voľby, a zabezpečenie rovnosti príležitostí sú prijateľné pre medzinárodnú verejnú mienku.
"Týmto EP nielen upozorňuje Azerbajdžan, ale aj vysiela dôležitý odkaz pre celú oblasť Kaukazu.
Na rade je Baku, aby 6. novembra poskytli dôkaz o zrelosti na demokraciu."
Európsky ombudsman
Plénum Európskeho parlamentu schválilo vo štvrtok 27.10.
2005 počtom hlasov 426 za, 3 proti a 9 absencií správu Malinosa MAVROMMATISA o výročnej správe európskeho verejného ochrancu práv za rok 2004.
Podľa článku 41 Charty základných práv zo 7. decembra 2000 má každý právo na to, aby boli jeho záležitosti riešené orgánmi, inštitúciami a inými subjektmi Únie nestranne, spravodlivo a v primeranej lehote.
Článok 43 taktiež stanovuje, že "každý občan Únie a každá fyzická osoba s bydliskom alebo právnická osoba so sídlom v členskom štáte má právo obrátiť sa na európskeho verejného ochrancu práv v prípade nesprávneho úradného postupu orgánov, inštitúcií alebo iných subjektov Únie, s výnimkou Súdneho dvora Európskej únie, pri výkone jeho súdnych právomocí".
Ombudsmana EÚ volí Európsky parlament.
3726 sťažností zaslaných minulý rok ombudsmanovi EÚ predstavuje v porovnaní s predminulým rokom výrazný nárast o 53 %.
Iba polovica nárastu pritom súvisí s rozšírením Únie o 10 nových členských štátov.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN
