P6_TA(2007)0470
Daňové a colné politiky a lisabonská stratégia
A6-0391/2007
Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. októbra 2007 o prínose daňových a colných politík pre lisabonskú stratégiu ( 2007/2097(INI) )
Európsky parlament
, –
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Prínos daňových a colných politík pre Lisabonskú stratégiu ( KOM(2005)0532 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Koordinácia daňových systémov členských štátov na vnútornom trhu ( KOM(2006)0823 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Zdanenie pri odchode a potreba koordinácie daňovej politiky členských štátov ( KOM(2006)0825 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech VaV ( KOM(2006)0728 ),
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Implementácia Lisabonského programu Spoločenstva: doterajší pokrok a ďalšie kroky smerom ku spoločnému konsolidovanému základu dane z príjmu právnických osôb (CCCTB) ( KOM(2006)0157 ),
–
so zreteľom oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru s názvom Daňové zaobchádzanie so stratami v cezhraničných prípadoch ( KOM(2006)0824 ),
–
so zreteľom na svoju pozíciu z 10. marca 2004 k návrhu smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 90/434/EHS z 23. júla 1990 o spoločnom systéme zdaňovania pri zlúčeniach a splynutiach, rozdeleniach, prevodoch majetku a výmene akcií týkajúcich sa spoločností rôznych členských štátov Ú. v.
ES C 102 E, 28.4.2004, s.
569.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2005 o zdaňovaní podnikov v Európskej únii: jednotný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb Ú. v.
EÚ C 286 E, 23.11.2006, s.
229.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 29. marca 2007 o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie Prijaté texty, P6_TA(2007)0098 .
–
so zreteľom na neformálne zasadnutia Rady ECOFIN z 10. a 11. septembra 2004 a 7. a 8. apríla 2006,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru týkajúce sa riešenia prekážok pre malé a stredné podniky vyplývajúcich z dane z príjmov právnických osôb na vnútornom trhu – návrh možnej pilotnej schémy zdaňovania v domovskom štáte( KOM(2005)0702 ),
–
so zreteľom na dotazník Komisie o európskych daniach ( SEK(2004)1128 ),
–
so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, Európskej rady v Štokholme z 23. a 24. marca 2001, Európskej rady v Barcelone z 15. a 16. marca 2002 a Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005, 15. a 16. decembra 2005 a 23. a 24. marca 2006,
–
so zreteľom na správu OECD z roku 1998 o škodlivej daňovej súťaži: Vychádzajúci globálny problém,
–
so zreteľom na správu Komisie z roku 2006 o štruktúre daňových systémov v Európskej únii,
–
so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci ( A6-0391/2007 ),
A.
keďže vnútroštátne daňové systémy musia stále viac zohľadňovať globalizáciu hospodárstva a potrebu akumulovať ľudský kapitál v spoločnosti založenej na vedomostiach,
B.
keďže existencia 27 rôznych daňových systémov v EÚ vytvára prekážku pre hladké fungovanie vnútorného trhu, spôsobuje významné dodatočné náklady pre cezhraničný obchod a podnikanie z hľadiska administratívy a dodržiavania predpisov, bráni reštrukturalizácii podnikov, spôsobuje, že európske spoločnosti sa stávajú menej konkurencieschopné v celosvetovom meradle a vedie k prípadom dvojitého zdanenia,
C.
keďže v uznesení Európskeho parlamentu z 29. marca 2007 o budúcnosti vlastných zdrojov Európskej únie sa zdôrazňuje, že akýkoľvek budúci systém vlastných zdrojov v EÚ musí rešpektovať zásady daňovej suverenity členských štátov a daňovej neutrality a zároveň sa v ňom ako dlhodobá možnosť budúcnosti vlastných zdrojov EÚ uvádza vytvorenie dane Spoločenstva alebo nových vnútroštátnych daní, z ktorých by EÚ priamo čerpala,
D.
keďže daňová súťaž v EÚ viedla a vedie k hospodárskym ziskom v celej EÚ prostredníctvom dynamického podnikového prostredia, ale vhodná úroveň koordinácie daní na úrovni EÚ, pri ktorej nepôjde o snahu harmonizovať ich sadzby, môže prispieť k tomu, aby podniky, ich zamestnanci a spotrebitelia v širšom rozsahu pociťovali prínosy daňovej súťaže,
E.
keďže v EÚ existujú určité krajiny, v ktorých sa daňové príjmy z kapitálu zvýšili vďaka vyššiemu všeobecnému hospodárskemu rastu a najmä z dôvodu založenia mnohých nových spoločností a ich výrazného rastu zisku, na rozdiel od krajín, v ktorých sa po pomalom raste objem príjmov znížil,
F.
keďže celková úroveň zdaňovania sa v rôznych členských štátoch pohybuje v rozmedzí od 28,4 do 50,5 % HDP, z čoho vyplýva, že existuje rôzna úroveň účinkov, pokiaľ ide o hospodárstvo,
G.
keďže vzhľadom na vplyv výskumu a vývoja na rast a zamestnanosť je potrebné preskúmať možnosti efektívnejšieho využívania daňových stimulov v oblasti výskumu a vývoja,
H.
keďže dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie vyžaduje zvýšenú koordináciu daňovej politiky členských štátov; keďže Európa musí vybudovať osobitný hospodársky a sociálny rámec, ktorý premieňa konkurenčnú výhodu rozmanitosti kultúrneho dedičstva a duševný kapitál na rast produktivity v dôsledku inovácií,
I.
keďže prvky súčasného rozdrobenia daňových systémov vytvárajú medzery, ktoré umožňujú daňové úniky; keďže strata daňových príjmov spôsobená podvodmi a daňovými únikmi sa len pri DPH odhaduje na 200 až 250 miliárd EUR,
J.
keďže presným meradlom daňového zaťaženia je efektívna sadzba dane, ktorá pozostáva z nominálnej sadzby dane a daňového základu,
K.
keďže zdaňovanie energií je užitočným nástrojom tým, že uplatňuje zásadu "znečisťovateľ platí" a tiež vedie k znižovaniu znečistenia pri zdroji; keďže existuje naliehavá potreba riešenia stále rastúcich účinkov dopravy na životné prostredie s cieľom riešiť klimatické zmeny,
L.
keďže zdaňovanie energie a systém obchodovania s emisiami EÚ sú dvomi významnými hospodárskymi nástrojmi, ktoré sa využívajú na riešenie problému spotreby energie a emisií CO2,
Prínos daňovej politiky k lisabonskej stratégii
1.
pripomína, že rozhodnutia týkajúce sa daňovej politiky, ako je poskytovanie daňových stimulov podnikom, sú hlavným nástrojom rozvoja a zvyšovania počtu pracovných miest, ale tiež zvyšovania investícií do výskumu a vývoja a technológií šetrných k životnému prostrediu; zdôrazňuje však, že ak má daňová politika rozhodujúcim spôsobom prispieť k plneniu lisabonskej stratégie, je potrebné neustále sledovanie spôsobu prerozdeľovania dodatočných príjmov podnikov dosiahnutých v dôsledku týchto daňových úľav s cieľom zabezpečiť, aby sa dodatočné príjmy skutočne použili na zvyšovanie inovácií a energeticky účinnejších technológií;
2.
poukazuje na trend znižovania sadzby dane z príjmu právnických osôb v EÚ, ako aj v iných krajinách OECD, čo odzrkadľuje zosilňovanie celosvetovej hospodárskej súťaže, štrukturálne zmeny a vývoj na finančných trhoch a tiež poukazuje na to, že celková úroveň daňového zaťaženia v Európe je však stále vyššia v porovnaní s inými krajinami OECD; upozorňuje tiež na skutočnosť, že verejné príjmy ako celok sa zvýšili napriek znižujúcim sa efektívnym sadzbám daní z príjmu právnických osôb; poukazuje na potrebu koordinovaného daňového rámca vrátane podmienok týkajúcich sa dane z príjmu právnických osôb, ktoré by mali byť priaznivé pre firmy, a to najmä MSP, a zamerané na obnovu rastu a tvorbu pracovných miest;
3.
považuje za potrebné vytvoriť prostredie politiky verejných financií priaznivé pre rast a zamestnanosť v hospodárstve a podporovať zdravú daňovú súťaž v EÚ tak, aby daňové zaťaženie v širšom meradle zdieľali zamestnanci a spotrebitelia, podniky a poberatelia kapitálových príjmov; upozorňuje, že EÚ musí podporovať daňové podmienky, stimulovať vytváranie nových podnikov a technologické inovácie;
4.
zdôrazňuje, že v daňových systémoch v členských štátoch sa vo všeobecnosti zašlo priďaleko v uplatňovaní relatívne vysokých sadzieb na skupiny s nízkymi príjmami, čo odrádza od podstupovania rizika a začatia nových aktivít;
5.
zastáva názor, že konkurenčné daňové podmienky môžu existovať bez toho, aby bolo ohrozené štátne financovanie, ako je vidieť na príklade tých európskych krajín, ktoré v posledných desaťročiach úspešne zvyšovali svoje daňové príjmy znížením daňových sadzieb a rozšírením daňových základov pri súčasnej kontrole výdavkov, čím dosiahli zníženie deficitu;
6.
víta zámer Komisie vyvinúť riešenia problémov týkajúce sa pravidiel v oblasti prevodných cien v EÚ;
7.
víta pilotný projekt navrhnutý Komisiou, ktorý sa týka uplatnenia zásady zdaňovania podľa pravidiel domovského štátu na daň z príjmu právnických osôb, ktorú platia MSP;
8.
uvedomuje si, že MSP v EÚ a iných krajinách OECD čelia ťažkostiam, pokiaľ ide o financovanie projektov a súhlasí s poskytovaním daňových stimulov, ktoré MSP podporujú v tom, aby viac využívali prechodné finančné mechanizmy, ako je akciový kapitál, siete súkromných investorov (business angels) atď.;
9.
poukazuje na deficit verejných príjmov v EÚ spôsobený daňovými podvodmi a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali ďalšie opatrenia na boj proti daňovým podvodom;
10.
zastáva názor, že v záujme účinného boja proti daňovým únikom a podvodom treba radikálnym spôsobom zmeniť fungovanie daňových úradov na základe moderných organizačných a zdravých administratívnych zásad, a zdôrazňuje, že Komisia by mala prevziať iniciatívu s cieľom podporiť koordináciu tohto sektora na úrovni Spoločenstva;
11.
domnieva sa, že sa musí zachovať daňové zvýhodnenie verejných, resp. pološtátnych podnikov orientovaných na verejné služby, pokiaľ ide o DPH; zastáva názor, že sa musí zaviesť systém jedného kontaktného miesta pre firmy na riešenie ich povinnosti v oblasti DPH v rámci celej EÚ;
12.
vyzýva členské štáty, aby sa snažili o zabezpečenie spravodlivejšieho prerozdeľovania fiškálneho zaťaženia prostredníctvom zlepšenia skladby a zacielenia rozpočtových výdavkov;
13.
kritizuje trend zvyšovania sadzieb DPH v EÚ, pretože má regresívny účinok a potláča dopyt spotrebiteľov; zdôrazňuje, že skúsenosti z niektorých členských štátov ukazujú, že vyššie príjmy sa dosiahnu rozšírením daňového základu, keď rast zamestnanosti spôsobuje zvýšenie spotreby a vytvoria sa dobré podmienky pre utlmenie aktivít šedej ekonomiky, čo je proces, ktorý by bol zvyšovaním sadzieb DPH ohrozený;
14.
znovu pripomína svoju podporu pokusom uplatniť nižšie sadzby DPH na služby náročné na pracovnú silu ako prvku štruktúry systému DPH s tým, že členské štáty sa budú môcť rozhodnúť uplatniť takéto sadzby v sektore sociálnych služieb, ktoré majú najmä lokálny charakter a nedeformujú cezhraničnú hospodársku súťaž;
15.
podporuje Komisiu v úsilí zamerať daňovú politiku na ambicióznejšie ciele ochrany životného prostredia; domnieva sa, že takéto opatrenie môže povzbudiť rozsiahlejší výskum v oblasti environmentálnych technológií a ich využitie, a tým rozvinúť konkurenčný potenciál EÚ v tejto oblasti; zdôrazňuje však, že sa musia prijať opatrenia na to, aby sa zabránilo ukladaniu ešte väčšieho bremena na chudobnejšie domácnosti;
16.
konštatuje, že je potrebný úplne nový prístup k politike spotrebných daní; zdôrazňuje, že je potrebné odmietnuť politiku zameranú na stanovenie minimálnej sadzby dane na úrovni Spoločenstva, a že by sa mal namiesto toho prijať všeobecný kódex správania, s cieľom povzbudiť členské štáty, aby do väčšej miery zjednotili svoje sadzby spotrebnej dane, ktoré sa od seba veľmi odlišujú;
17.
domnieva sa, že daňová politika by mala vo všeobecnosti prispieť k tomu, aby sa v priemysle vyžadovala internalizácia externých nákladov, ale v tejto súvislosti považuje za účelné zachovať alebo zaviesť rôzne daňové a iné stimuly na podporu čistých zdrojov energie, ktoré nie sú založené na fosílnych palivách;
18.
domnieva sa, že zvýšenie daní z pohonných hmôt by malo pozitívny účinok na životné prostredie v tom prípade, ak by boli k dispozícii lacné a atraktívne prostriedky hromadnej dopravy;
19.
domnieva sa, že tzv. dobiehajúce krajiny majú vyššie externé náklady, za ktoré by nemali byť penalizované;
20.
zdôrazňuje potrebu naďalej znižovať odvodové zaťaženie zamestnávateľov, ako významný spôsob dosiahnutia cieľa 70 % miery zamestnanosti podľa lisabonskej stratégie;
21.
s cieľom dobudovať vnútorný trh považuje za dôležité zjednodušiť colné predpisy a racionalizovať colné postupy, aby sa znížili administratívne náklady podnikov vykonávajúcich cezhraničné transakcie, pričom trvá na zjednodušení cezhraničných povinností podnikov; podporuje posun smerom k zjednodušenému systému výberu DPH z cezhraničného predaja v EÚ, napríklad uplatňovaním mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti;
Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb
22.
podporuje úsilie Komisie vytvoriť na úrovni celej Európy jednotný konsolidovaný základ dane z príjmu právnických osôb (CCCTB); konštatuje, že CCCTB bude viesť k väčšej transparentnosti, pretože spoločnosti budú môcť v zahraničí vykonávať svoju činnosť podľa tých istých pravidiel ako doma a zvyšovať objem cezhraničného obchodu a investícií a významne obmedzí administratívne náklady a možnosť daňových únikov a podvodov; domnieva sa, že sa musia zaviesť osobitne navrhnuté opatrenia na zníženie nákladov na dodržiavanie daňových povinností, ktorým sú vystavené MSP, ako je zdaňovanie v štáte, v ktorom majú sídlo;
23.
poznamenáva, že CCCTB je politikou, ktorú možno uskutočňovať v rámci mechanizmu rozšírenej spolupráce, ako je to už stanovené v zmluvách,
24.
pripomína, že CCCTB si bude vyžadovať spoločné pravidlá týkajúce sa základu dane a nebude mať v žiadnom prípade vplyv na členské štáty a ich voľnosť pri stanovovaní vlastných daňových sadzieb;
25.
víta zámer Komisie zaviesť CCCTB dokonca aj v rámci rozšírenej spolupráce; poukazuje však na to, že v tomto prípade ide o druhé najlepšie riešenie, pretože pri neexistencii komplexného systému na úrovni celého Spoločenstva môžu byť prínosy transparentnosti a nižších administratívnych nákladov menej výrazné;
26.
víta názor Komisie, že CCCTB musí byť jednotný, musí predstavovať zjednodušenie a súčasne so stanovením rámca spoločných noriem odporúča vytvoriť systém rozdeľovania príjmov z daní medzi príslušné členské štáty; ďalej sa domnieva, že ak sa má vytvoriť skutočne spoločný a jednotný základ dane, je tiež potrebné vytvoriť porovnateľnú, alebo v najlepšom prípade spoločnú registračnú dokumentáciu pre cezhraničnú ekonomickú činnosť;
27.
víta oznámenie Komisie s názvom Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech VaV a zdôrazňuje potrebu zdieľať najlepšie postupy a v maximálnej miere objasňovať zlučiteľnosť takýchto podnetov s právom Spoločenstva
;
28.
zdôrazňuje, že zelená daň je flexibilným nástrojom politiky na dosiahnutie daného cieľa pre znečistenie, na poskytnutie stimulov pre technologické inovácie a ďalšie zníženie emisií znečisťujúcich látok;
29.
vyzýva Komisiu, aby riešila otázky týkajúce sa konsolidácie účtov, zdaňovania a daňovej správy veľkých skupín, ktoré vykonávajú cezhraničnú činnosť;
Cesta k účinnejšiemu využívaniu daňových stimulov v prospech vedy a výskumu
30.
domnieva sa, že daňové stimuly na podporu činností výskumu a vývoja majú veľmi veľký význam pre dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie, ako je zvýšenie výdavkov pre oblasť výskumu a vývoja v Európe, najmä pokiaľ ide o výskum a vývoj a inovácie MSP; poukazuje však na to, že daňové stimuly sa nesmú používať ako nepriame dotácie pre vnútroštátne podniky;
31.
je presvedčený, že daňová politika by sa mala tvoriť takým spôsobom, aby viedla k rastu na základe produktivity vo všetkých odvetviach ekonomiky, tým, že daňovníkom umožní odpočítať si daň alebo požiadať o daňový odpis vo vzťahu k výdavkom na výskum a vývoj;
32.
domnieva sa, že existencia technologických rozdielov medzi členskými štátmi napovedá o existencii rozdielov v daňovej politike a že na úrovni Spoločenstva je potrebné konať len vtedy, ak účinné riešenie nedokážu svojim konaním dosiahnuť jednotlivé členské štáty; zastáva názor, že propagáciou osvedčených postupov vytvárania daňových iniciatív v oblasti výskumu a vývoja a lepšou koordináciou daňovej politiky by sa členským štátom pomohlo dosiahnuť ciele lisabonskej stratégie;
Zdanenie na výstupe
33.
vyzýva Komisiu, aby prijala aktívnejšiu stratégiu týkajúcu sa off-shore finančných stredísk;
34.
podporuje názor Komisie, že pri prevode aktív do tretej krajiny je z dôvodu chýbajúcej administratívnej spolupráce oprávnené vyžadovať platbu daní v čase odchodu;
Daňové zaobchádzanie so stratami v cezhraničných prípadoch
35.
konštatuje, že na Súdny dvor Európskych spoločenstiev sa často predkladajú veci týkajúce sa daní najmä z dôvodu chýbajúcej transparentnosti a veľkej komplikovanosti daňových systémov v Európe a vyzýva preto k zjednodušeniu daňových kódexov v EÚ; domnieva sa, že v prípadoch týkajúcich sa cezhraničných strát zahraničných dcérskych spoločností sa musí predísť dvojitému zdaneniu materskej spoločnosti, daňové kompetencie členských štátov sa musia prerozdeliť vyváženým spôsobom, straty sa nesmú zohľadňovať dvakrát a musí sa zabrániť daňovým únikom;
36.
konštatuje, že v prípade, ak sa nebude dať využiť možnosť cezhraničného vyrovnávania strát, spoločnosti sa budú usilovať svoje zisky zdaňovať v krajinách, v ktorých je domáci trh dostatočne veľký na to, aby sa tu dal vytvoriť zisk postačujúci na vykompenzovanie prípadných strát v zahraničí;
37.
považuje za potrebné vyvíjať úsilie smerujúce k systému cezhraničného vyrovnávania strát pre spoločnosti, ako aj skupiny s organizačnými jednotkami v zahraničí; berie na vedomie oznámenie Komisie o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch;
38.
považuje oznámenie Komisie o daňovom zaobchádzaní so stratami v cezhraničných prípadoch za základ pre ďalšiu diskusiu, najmä pokiaľ ide o možné riešenia pred uplatnením CCCTB, ktoré sa v oznámení uvádzajú v súvislosti s realizáciou systému vyrovnávania strát a znovunadobudnutia hostiteľským členským štátom;
o
o o
39.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
