20.3.2006
SPOLOČNÝ NÁVRH UZNESENIA
ktorý v súlade s článkom 103 odsekom 4 rokovacieho poriadku predkladajú
– Giles Chichester, Paul Rübig, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Alejo Vidal-Quadras Roca v mene Skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov
– Robert Goebbels, Reino Paasilinna, Mechtild Rothe, Pasqualina Napoletano v mene Socialistickej skupiny v Európskom parlamente
– Lena Ek, Fiona Hall, Anne Laperrouze, Patrizia Toia, Vittorio Prodi v mene Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu
– Konrad Szymański, Cristiana Muscardini, Umberto Pirilli, Guntars Krasts, Inese Vaidere v mene Skupiny Únie za Európu národov
a ktorý nahrádza návrhy týchto skupín:
– ALDE (B6‑0189/2006)
– UEN (B6‑0192/2006)
– PPE-DE (B6‑0198/2006)
– PSE (B6‑0202/2006)
o bezpečnosti dodávky energie v Európskej únii
Uznesenie Európskeho parlamentu o bezpečnosti dodávky energie v Európskej únii
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na článok 103 odsek 4 rokovacieho poriadku,
A.
keďže energetická bezpečnosť by mala byť vnímaná ako základná súčasť konceptu globálnej bezpečnosti, pričom jej vplyv na celkovú bezpečnosť Európskej únie sa neustále zvyšuje,
B.
keďže Komisia schválila Zelenú knihu o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (KOM(2006) 105),
C.
keďže pre energetickú politiku EÚ sú vytýčené tri hlavné ciele: bezpečnosť dodávky, konkurencieschopnosť a ochrana životného prostredia,
D.
keďže závislosť európskej dvadsaťpäťky od dovozu energie predstavuje 48 % (2002) a ak nedôjde k žiadnym dodatočným opatreniam, tak do roku 2030 sa predpokladá nárast dovozu na 71 %, pričom spoľahlivosť dodávky energie je jednou z najdôležitejších podmienok energetickej bezpečnosti,
E.
keďže energetické potreby EÚ sú pokryté dovozom zo 76,6 % pre ropu, 53 % pre plyn, 35,4 % pre uhlie a takmer 100 % pre uránové produkty,
F.
keďže hlavná spotreba energie v európskej dvadsaťpäťke predstavovala v roku 2005 1700 mil. ton ropného ekvivalentu (Mtoe), z toho 38 % ropy, 23 % plynu, 18 % uhlia a pevných palív, 15 % jadrových a 6 % obnoviteľných zdrojov energie (RES),
G.
keďže konečné využívanie energie v EÚ-25 v roku 2004 predstavovalo 28 % v priemyselnom sektore, 31 % v doprave a 41% v budovách,
H.
keďže hrubá výroba elektrickej energie v EÚ-25 je pokrytá z 31 % jadrovou energetikou, z 25 % pevnými palivami (prevažne uhlím), z 18 % plynom, zo 14 % obnoviteľnými zdrojmi energie, a z 5 % ropnými zdrojmi,
I.
keďže energetická náročnosť konečnej spotreby v EÚ-25 sa pravidelne znižuje, čo znamená, že približne 70 % energie využitej na jednotku ekonomického výkonu v roku 1980 bolo potrebných v roku 2004, keďže celková hlavná spotreba energie v EÚ-25 narastá v priemere o 0,8 % ročne, čo zodpovedá 0,5 % na obyvateľa ročne počas rovnakého obdobia,
J.
keďže 59 % ropy spotrebovanej v Európe sa využíva v dopravnom sektore, 17 % v budovách, 16 % na neenergetické účely a 8 % v priemysle, keďže dopyt po energii v dopravnom sektore sa podľa predpokladov Komisie zvýši o najmenej 30% do roku 2030, pričom nárast bude v leteckej doprave predstavovať 5 % ročne;
J.
keďže 29% ropy spotrebovanej v Európe v roku 2004 sa využilo na výrobu elektriny a zostávajúcich 71 % na neenergetické účely (priemysel, bývanie atď.),
L.
keďže dopyt po uhlí sa v Európskej únii v posledných rokoch znižoval, závislosť od dovozu predstavuje už teraz 50 % a zvyšuje sa v pomere k spotrebe uhlia,
M.
keďže trinásť členských štátov vyrába jadrovú energiu a niektoré členské štáty vyhlásili politiku postupného vyradenia z činnosti jadrových elektrární,
N.
keďže trh s energiou Európskej únie nie je v súčasnosti integrovaný a dostatočne konkurencieschopný,
O.
keďže EÚ stanovila ciele na zvýšenie podielu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov zo 6 % na 12 % a na 22.1 % pre elektrickú energiu a na 5.75 % pre palivo do roka 2010, keďže tieto ciele môžu byť dosiahnuté, ak všetky členské štáty náležite upravia svoje politiky,
P.
keďže EÚ prijala smernicu o účinnosti konečnej spotreby energie a energetických službách, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby v nasledujúcich deviatich rokoch predložili akčné plány stanovujúce stratégiu šetrenia energiou,
Q.
keďže obnoviteľné zdroje energie (RES) pochádzajú najmä z domácich zdrojov a mohli by byť využívané vo všetkých odvetviach, t. j. elektrina, vyhrievanie, chladenie a doprava,
R.
keďže podľa posledného Eurobarometra o energii sa takmer polovica občanov EÚ (48 %) domnieva, že by sa ich vlády mali zamerať na rozvoj využitia solárnej energie, podporu pokrokového výskumu nových energetických technológií (41 %) a rozvoj využitia veternej energie (31%), pričom regulácia zníženia závislosti od ropy (23 %) a rozvoj jadrovej energie (12 %) zastávajú medzi respondentmi druhoradé miesto,
S.
keďže EÚ by mala zúročiť svoj obrovský potenciál šetrenia energiou vo všetkých odvetviach vrátane dopravy ako aj pri rozvoji obnoviteľných zdrojov energie a technológií,
T.
keďže energia je prvoradým zdrojom ekonomického rastu, zamestnanosti a spoločenského rozvoja a narušenie dodávky energie môže spôsobiť nerovnováhu a ohroziť mier ,
JEDNOHLASNÁ PODPORA
1.
Víta Zelenú knihu Komisie o bezpečnej, konkurencieschopnej a udržateľnej energetickej politike pre Európu; avšak konštatuje, že Zelená kniha nepredkladá nové ciele alebo konkrétne návrhy, ktoré by zodpovedali súčasným výzvam na spoločnú energetickú politiku; žiada Komisiu a Radu, aby zabezpečili rýchly politický postup s cieľom dosiahnuť ambicióznejšiu európsku energetickú politiku, ktorá by zahŕňala konkrétny akčný plán, a to v čo najskoršom termíne; žiada, aby bol Európsky parlament v tejto veci plne konzultovaný;
2.
Konštatuje, že Zelená kniha nevenuje pozornosť prvoradým sektorom, ktoré sa z veľkej časti spoliehajú na importované zdroje energie, a to najmä na dopravu a letecký priemysel; domnieva sa, že Zelená kniha má v súvislosti s dopravou menej ambiciózne ciele ako správa Komisie o CARS-21;
3.
Konštatuje, že pri nedávnych sporoch o ceny plynu medzi Ruskom a jeho susedmi ako aj pri nedávnom zvýšení cien ropy bol odhalený zraniteľný charakter dodávky a rozvodu energie; poznamenáva, že energetická politika musí byť v užšom zmysle spojená so zahraničnou a bezpečnostnou politikou; vyzýva Komisiu. aby reagovala na nedávne výzvy na spoločnú energetickú politiku;
4.
Žiada EÚ, aby vyvinula iniciatívu a nadviazala širokú spoluprácu so všetkými krajinami s vysokou spotrebou ropy a plynu, t. j. s USA, Japonskom a so vznikajúcimi ekonomickými veľmocami, t. j.
Indiou a Čínou na účely vypracovania komplexnej a globálnej stratégie, ktorej cieľom by bolo riadiť dopyt a vynaložiť spoločné úsilie na obmedzenie oligopolného charakteru výroby energie; dôrazne žiada, aby táto stratégia podporila najlepšie technológie pre šetrenie energiou a efektivitu a využitie alternatívnych zdrojov energie;
5.
Berie na vedomie význam dobrých politických vzťahov s najväčšími dodávateľmi energie EÚ, predovšetkým s Nórskom, ako tretím najväčším výrobcom ropy vo svete, ktoré ponúka stabilnú dodávku energie a v energetickom sektore sa vyznačuje udržiavaním dobrých vzťahov s Ruskom;
6.
Súhlasí s Radou, že spoločné stanovisko k stratégii o bezpečnosti dodávky by malo rešpektovať geografické, ekonomické, regionálne, klimatické a štrukturálne rozdiely členských štátov;
7.
Vyzýva všetky členské štáty EÚ, aby vypracovali energetický plán založený na strednodobých a dlhodobých predpokladoch riadenia dopytu a dodávky energie a uviedli prostriedky, ktoré použijú s cieľom vyhovieť dopytu so zdrojov vnútroštátnej výroby a prostredníctvom dovozu energie, pričom uvedú vplyvy takejto rovnováhy na emisie skleníkových plynov;
8.
zdôrazňuje, že aktívna politika s podporou demokratických reforiem, rozvoja občianskej spoločnosti a spoločenského pokroku v krajinách, ktoré produkujú energiu a cez ktoré vedie tranzit významne prispeje k dlhodobej politickej stabilite, ktorá je nevyhnutná pre bezpečnosť dodávky a rozvodu energie;
9.
vyzýva Komisiu a Radu, aby predložila medzinárodne uznávaný systém mediácie pre prípady konfliktov a sporov týkajúcich sa dodávky a distribúcie energie; verí, že EÚ by mohla takýto proces iniciovať rozvojom systému mediácie, ako súčasti susedskej politiky spolu s ďalšími krajinami, ktoré patria medzi kľúčových dodávateľov energie a tento systém by mohla aktívne propagovať na globálnom poli.
EÚ by preto mala vytvoriť modelový prístup k medzinárodnému riadeniu distribúcie energie;
10.
zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby bol do novej energetickej stratégie EÚ zaradený konštruktívny dialóg o účinnosti a úsporách energie so všetkými hlavnými spotrebiteľmi energie a predovšetkým so vznikajúcimi hospodárstvami, s cieľom stanoviť minimálne normy účinnosti, ktoré by boli postupne zosúladené, a to pre svetový tovar, t. j. autá, spotrebiče, elektroniku a kancelárske vybavenie, a aby bolo v globálnom kontexte podporované zahrnutie aspektu životného prostredia do rozhodnutí o doprave a energetike.
SOLIDARITA V EÚ
11.
zdôrazňuje, že základným prvkom spoločnej energetickej politiky by mala byť posilnená solidarita medzi členskými štátmi, aby bolo možné čeliť ťažkostiam spojeným s fyzickou bezpečnosťou infraštruktúry a bezpečnosťou dodávky; ďalej sa domnieva, že takáto posilnená solidarita by výrazne posilnila schopnosť EÚ brániť na medzinárodnej úrovni svoje spoločné záujmy v oblasti energetiky;
12.
podporuje posilnenie európskej politiky susedských vzťahov, ktorá kladie osobitný dôraz na spoluprácu so susednými krajinami v oblasti energetiky vrátane dopravnej infraštruktúry, pre ktorú by sa mala vyčleniť osobitná finančná podpora; žiada, aby spolupráca v oblasti energetickej politiky bola začlenená do akčných plánov, ktoré sa pripravujú v rámci európskej politiky susedských vzťahov;
13.
žiada, aby pri realizácii energetickej politiky na vnútroštátnej úrovni bol uplatňovaný prístup založený na spravodlivosti a spoločnej zodpovednosti tak, že strategické rozhodnutia budú prijímané po konzultácii aj s tými partnermi spomedzi členských štátov EÚ, ktoré môžu byť ovplyvnené týmito rozhodnutiami;
DOBRÉ FUNGOVANIE VÚTORNÉHO TRHU
14.
je hlboko presvedčený o tom, že pre zachovanie bezpečnosti dodávky je nevyhnutná rýchla transpozícia súčasných predpisov EÚ všetkými členskými štátmi s cieľom dosiahnuť plne fungujúci vnútorný trh s elektrickou energiou a plynom, aby bolo možné zvýšiť konkurencieschopnosť, transparentnosť a energetickú účinnosť;
15.
vyjadruje hlboké znepokojenie nad deformáciou vnútorného trhu v dôsledku protekcionistickej podpory „národného šampióna“ a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila plné uplatňovanie pravidiel vnútorného trhu, čím by zaistila čestnú a nediskriminujúcu konkurenciu a zabránila vytváraniu oligopolných trhov s energiou;
16.
vyzýva Radu, aby súhlasila s pozíciou Parlamentu týkajúcou sa priorít TEN v záujme dobudovania chýbajúcich spojení v transeurópskych energetických sieťach (TEN), aby bolo možné zabrániť miestam s malou priechodnosťou, zlepšiť bezpečnosť dodávky a dobudovať vnútorný trh, v prípade potreby prostredníctvom podpory osobitných projektov;
17.
naliehavo vyzýva členské štáty, aby vybudovali vnútorný energetický trh EÚ stanovením rovnováhy medzi vnútornými a vonkajšími dodávateľskými zdrojmi, zabezpečením interoperability energetických rozvodných sietí v jednotlivých členských štátoch a vytvorením konkurenčného prostredia v energetike tým, že oddelia funkcie dodávateľov a distribútorov a zároveň zabezpečia hospodársku súťaž medzi distribútormi;
18.
domnieva sa, že vývoj kjótskeho rámca po roku 2012 si vyžaduje aktívne úvahy v súčasnosti, aby trhy mohli zohľadniť náklady na znižovanie emisií uhlíka vo veľkých investičných programoch, uznávajúc, že európsku konkurencieschopnosť a rast už v súčasnosti ovplyvňujú vysoké náklady na pracovnú silu a elektrickú energiu;
UDRŽATEĽNÉ ZDROJE ENERGIE
19.
naliehavo vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia v oblasti energetiky a aby naliehavo a výrazne investovala do skutočne energeticky účinnej ekonomiky s cieľom radikálne znížiť našu závislosť od fosílnych palív; okrem toho naliehavo vyzýva Komisiu, aby vždy zastávala názor, že úspory energie a energetická účinnosť zohrávajú pri znižovaní energetickej závislosti kľúčovú úlohu;
20.
zdôrazňuje mimoriadny význam energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov spolu s energetickou účinnosťou pre európsku energetickú politiku z hľadiska zabezpečovania dodávky energie v budúcnosti, žiada preto Komisiu a Radu, aby navrhli nové a ambiciózne ciele na obdobie po roku 2010 a opatrenia v tejto oblasti, ktoré zaručia rýchlejší rozvoj v každom členskom štáte, trvá na smernici o výrobe tepla a chladu z obnoviteľných zdrojov energie v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu, aby bolo možné zabezpečiť ďalšie prenikanie obnoviteľných zdrojov energie na trh v odvetví výroby tepla;
21.
opätovne zdôrazňuje svoju pevnú podporu obnoviteľným zdrojom energie (RES), vyzýva členské štáty, aby znásobili svoje úsilie na dosiahnutie cieľa, ktorým je 12 % podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie a 22,1 % podiel elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov do roku 2010, a víta prijatie smernice o elektrickej energii z obnoviteľných zdrojov;
22.
víta nové iniciatívy Komisie zahrnuté v jej akčnom pláne pre biomasu a návrh týkajúci sa biopalív a žiada všetky inštitúcie EÚ, aby zintenzívnili úsilie s cieľom využívať potenciál obnoviteľných zdrojov energie z biomasy, pričom náležite zohľadnia environmentálne otázky;
23.
považuje za naliehavé, aby Komisia predložila návrhy a spolupracovala s dopravným sektorom s cieľom urýchliť zavádzanie vodíka a palivových článkov v záujme trvalého a dlhodobého zlepšenia v oblasti energetickej účinnosti a úspor energie v dopravnom sektore.
Biomasa vo všeobecnosti môže konvenčným spaľovaním prispieť k uspokojeniu energetických potrieb v Únii. s ohľadom na prínos, ktorý predstavuje dodatočný príjem v sektore poľnohospodárstva a lesníctva, žiada Komisiu, aby zaviedla intenzívny program s cieľom zorganizovať v čo najkratšom čase výrobu, zber zostatkov v poľnohospodárstve a lesníctve, pyrolýzu a využívanie vyrábaného plynu;
24.
uznáva rastúci význam plynu, keďže jeho podiel na celkovej energii stúpa, a potrebu uplatňovať rôzne stratégie týkajúce sa bezpečnosti dodávky plynu, napríklad vývoj terminálov a skladovacích zariadení pre skvapalnený zemný plyn (LNG), ako aj nových plynovodov;
25.
je presvedčený o tom, že jadrová energia je tiež predmetom európskej politickej diskusie o rôznych zdrojoch energie; domnieva sa, že ak jadrová energetika bude naďalej zohrávať úlohu v niektorých členských štátoch, rozhodnutia o tejto otázke môžu byť prijímané iba na úrovni členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity;
26.
súhlasí so záverom Komisie, že prvoradú prioritu majú opatrenia v oblasti riadenia dopytu zamerané na zlepšenie účinnosti spotreby energie a na zníženie spotreby vďaka úsporám.
V tejto súvislosti vyslovuje hlboké poľutovanie nad oneskoreným predkladaním návrhov týkajúcich sa dopravného sektora.
Konštatuje, že ekonomický potenciál úspor predstavuje najmenej 20 % spotrebovanej energie a že tento potenciál sa bude zväčšovať v dôsledku rastúcich cien energie, technologických vylepšení a úspor z rozsahu;
27.
berie na vedomie, že odvetvie stavebníctva, ktorého podiel na celkovej spotrebe energie v EÚ 25 je vyše 40%, je odvetvím, v ktorom sa spotrebuje najviac energie; ďalej konštatuje, že rastúce ceny energie postihujú nielen celú ekonomiku, ale predovšetkým sociálne znevýhodnené osoby; žiada Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli koordinované úsilie s cieľom zmodernizovať európske nehnuteľnosti, v rámci ktorého budú v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou navrhnuté inovatívne finančné riešenia;
VÝSKUM A VÝVOJ
28.
uznáva význam toho, aby sa: zvyšovali investície do výskumu a vývoja, využívali výhody existujúcich technológií a podporovali nové technológie s cieľom udržať konkurencieschopnosť Európy na poprednom mieste a vytvárať nové, udržateľné a dlhodobé pracovné miesta, zachovával súlad s cieľmi lisabonského programu a položili základy pre to, aby sa na celom svete mohol dosiahnuť Miléniový rozvojový cieľ 7 týkajúci sa zabezpečenia environmentálnej udržateľnosti;
29.
konštatuje, že existuje značný priestor pre ďalšie vylepšovanie obnoviteľných zdrojov energie a pre nový trh v oblasti zariadení a systémov založených na obnoviteľných zdrojoch energie, a požaduje, aby Európska únia zabezpečila technológie týkajúce sa obnoviteľných zdrojov energie, na ktoré vyčlení dostatočné prostriedky v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum, a aby pomohla malým a stredným podnikom v tomto odvetví s cieľom využiť ich prvenstvo v technológiách a umožniť im úspech na svetovom trhu;
30.
berie na vedomie, že všetky prognózy sa zhodujú v tom, že konvenčné elektrárne budú mať aj z dlhodobého hľadiska naďalej veľký podiel na výrobe elektrickej energie a preto sa vyslovuje za podporu výskumu a vývoja účinnosti a prostriedkov na zvýšenie účinnosti takýchto elektrární;
31.
je presvedčený o tom, že poznatky o technológii jadrovej fúzie a jej využívaní majú strategický význam a mali by sa v EÚ ďalej rozvíjať;
32.
konštatuje, že dohody na báze dobrovoľnosti by tiež mohli byť užitočné v záujme zintenzívnenia výskumu a vývoja zo strany spoločností zaoberajúcich sa spracovaním ropy a plynu v rámci ich sociálnej zodpovednosti podnikov s cieľom vyvinúť nové technológie v oblasti energetiky;
33.
požaduje, aby sa v rámci 7. rámcového programu uskutočnil výskum biomasy, všetkých obnoviteľných zdrojov energie vrátane energie vĺn, energie prílivu a odlivu a skladovania energie, ako aj technológie splynovania uhlia, aby bolo možné znížiť emisie znečisťujúcich látok a vytvoriť svetový trh;
34.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a parlamentom členských štátov.
