P7_TA-PROV(2012)0037
Technické požiadavky pre prevodové príkazy a priame inkasá v eurách ***I
A7-0292/2011
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2012 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky pre prevodové príkazy a priame inkasá v eurách a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 924/2009 ( COM(2010)0775 – C7-0434/2010 – 2010/0373(COD) )
(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)
Európsky parlament,
–
so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu ( COM(2010)0775 ),
–
so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu ( C7-0434/2010 ),
–
so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
–
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky Ú. v.
EÚ C 155, 25.5.2011, s.
1.
,
–
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 5. mája 2011 Ú. v.
EÚ C 218, 23.7.2011, s.
74.
,
–
so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 20. decembra 2011, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
–
so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,
–
so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ( A7-0292/2011 ),
1.
prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;
2.
berie na vedomie vyhlásenia Komisie pripojené k tomuto uzneseniu;
3.
žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;
4.
poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.
P7_TC1-COD(2010)0373
Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 14. februára 2012 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2012, ktorým sa ustanovujú technické
a obchodné
požiadavky na úhrady a inkasá v eurách a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 924/2009
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky Ú. v.
EÚ C 155, 25.5.2011, s.
1.
,
so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Ú. v.
EÚ C 218, 23.7.2011, s.
74.
,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. februára 2011. (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z ....
,
keďže: (1)
Vytvorenie integrovaného trhu s elektronickými platbami v eurách bez ▌rozdielov medzi vnútroštátnymi a cezhraničnými platbami je nevyhnutné na náležité fungovanie vnútorného trhu.
Na tento účel je cieľom projektu jednotnej oblasti platieb v eurách (ďalej len „SEPA“) vypracovať spoločné celoúniové platobné
služby
, ktorými sa nahradia súčasné vnútroštátne platobné
služby
.
V dôsledku zavedenia otvorených spoločných platobných noriem, pravidiel a postupov a prostredníctvom integrovaného spracúvania platieb by SEPA mala poskytovať občanom a podnikom Únie bezpečné, ľahko použiteľné a spoľahlivé platobné služby v eurách za konkurencieschopné ceny.
Toto by malo platiť v prípade platieb SEPA na vnútroštátnej aj cezhraničnej úrovni, za rovnakých základných podmienok a v súlade s rovnakými právami a povinnosťami bez ohľadu na miesto v rámci Únie.
Projekt SEPA by sa mal dokončiť spôsobom, ktorý uľahčí prístup nových subjektov vstupujúcich na trh a vývoj nových produktov, vytvorí
priaznivé podmienky na zvýšenú mieru hospodárskej súťaže v oblasti platobných služieb a na neobmedzovaný rozvoj a rýchlu celoúniovú implementáciu inovácií súvisiacich s platbami.
Následne
by zlepšenie úspor
z rozsahu,
zvýšenie
prevádzkovej efektivity a
posilnenie
hospodárskej súťaže
mali viesť k tlaku na znižovanie cien za
elektronické platobné služby v eurách
, ktoré
predstavujú najlepšie riešenie spomedzi podobných služieb ▌.
Toto by malo mať významné účinky najmä v členských štátoch, kde sú platby relatívne drahé v porovnaní s inými
členskými štátmi
.
Prechod na SEPA by preto pre používateľov platobných služieb vo všeobecnosti, a konkrétne pre spotrebiteľov, nemal byť sprevádzaný celkovými cenovými nárastmi.
Práve naopak, ak je
používateľ platobných služieb
spotrebiteľom, mala by sa podporovať zásada neuplatňovania vyšších poplatkov.
Komisia bude pokračovať v monitorovaní vývoja cien v platobnom sektore a je vyzvaná, aby každoročne poskytla analýzu tohto vývoja.
(2)
Úspech SEPA je veľmi dôležitý z ekonomického ▌ aj politického hľadiska.
SEPA je úplne v súlade so stratégiou Európa 2020, ktorej cieľom je inteligentnejšie hospodárstvo, v ktorom je prosperita výsledkom inovácií a efektívnejšieho využívania dostupných zdrojov.
Európsky parlament prostredníctvom svojich uznesení z 12. marca 2009 Ú. v.
EÚ C 87 E, 1.4.2010, s.
166.
o zavedení projektu SEPA a 10. marca 2010 Ú. v.
EÚ C 349 E, 22.12.2010, s.
43.
o uplatňovaní projektu SEPA, ako aj Rada vo svojich záveroch prijatých 2. decembra 2009 zdôraznili dôležitosť dosiahnutia rýchlej migrácie na projekt SEPA.
(3)
Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu Ú .v.
EÚ L 319, 5.12.2007, s.
1.
sa stanovuje moderný právny základ pre vytvorenie vnútorného trhu s platbami, pre ktorý je SEPA základným prvkom.
(4)
V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 zo 16. septembra 2009 o cezhraničných platbách v Spoločenstve Ú .v.
EÚ L 266, 9.10.2009, s.
11.
▌sa takisto ustanovuje niekoľko opatrení na uľahčenie úspechu SEPA, ako napr. rozšírenie zásady rovnakých poplatkov na cezhraničné inkasá
a dosiahnuteľnosť inkás
.
(5)
▌ Samoregulačné úsilie európskeho bankového sektora prostredníctvom iniciatívy SEPA sa ukázalo ako nedostatočné na to, aby bolo motorom harmonizovanej migrácie na celoúniové schémy úhrad a inkás na strane ponuky i dopytu.
Konkrétne, záujmy spotrebiteľov a iných používateľov neboli dostatočne a transparentne zohľadnené.
Mal by sa vypočuť hlas všetkých príslušných zúčastnených strán.
Tento samoregulačný proces navyše nepodliehal vhodným mechanizmom riadenia, čím sa môže čiastočne vysvetliť pomalé prijímanie produktov SEPA na strane dopytu.
Hoci nedávne zriadenie rady SEPA predstavuje výrazné zlepšenie v riadení projektu SEPA, riadenie ostáva v podstate a z formálneho hľadiska stále v rukách Európskej platobnej rady (EPR).
Komisia by preto mala do konca roku 2012 prehodnotiť mechanizmy správy celého projektu SEPA a v prípade potreby predložiť návrh.
V tomto prehodnotení by sa mali preskúmať, okrem iného, zloženie EPR, vzájomné vzťahy medzi EPR a spoločnou riadiacou štruktúrou, ako napr. Radou EPA, a úloha tejto spoločnej štruktúry.
(6)
Iba rýchlou a komplexnou migráciou na celoúniové úhrady a inkasá sa dosiahnu všetky prínosy integrovaného platobného trhu, aby sa mohli eliminovať vysoké náklady na súbežné prevádzkovanie tzv. tradičných produktov a produktov SEPA.
Mali by sa preto ustanoviť pravidlá, ktoré by sa vzťahovali na uskutočňovanie všetkých úhrad a inkás v eurách v Únii.
Do tejto fázy by sa však nemali zahrnúť
kartové transakcie, pretože na spoločných štandardoch pre kartové transakcie v Únii sa stále pracuje.
Poukazovanie peňazí, interne spracúvané platby, platobné transakcie veľkých súm ▌
, platby
medzi poskytovateľmi platobných služieb
na vlastný účet
a platby prostredníctvom mobilného telefónu
alebo akýchkoľvek iných telekomunikačných prostriedkov alebo digitálneho alebo počítačového zariadenia,
by nemali spadať do rozsahu pôsobnosti týchto pravidiel, pretože tieto platobné služby nie sú porovnateľné s úhradami ani inkasami.
Platobná transakcia by však mala byť zahrnutá v prípadoch, keď sa ako prostriedok na jej iniciovanie na predajnom mieste alebo na diaľku použije platobná karta alebo iné zariadenie, napríklad mobilný telefón, čoho priamym výsledkom je úhrada alebo inkaso na alebo z platobného účtu identifikovateľného existujúcim národným základným číslom bankového účtu (BBAN) alebo medzinárodným číslom bankového účtu (IBAN) alebo z neho.
Navyše, vzhľadom na špecifické vlastnosti platieb spracúvaných prostredníctvom platobných systémov pre platby vysokej hodnoty, akými je ich vysoká priorita, naliehavosť a predovšetkým ich vysoká hodnota, nie je vhodné, aby sa toto nariadenie vzťahovalo na takéto platby.
Z tohto nariadenia by nemali byť vyňaté platby inkasom, pokiaľ platiteľ vyslovene nepožiadal o vykonanie platby prostredníctvom platobného systému pre platby vysokej hodnoty.
(7)
V súčasnosti existuje niekoľko platobných
služieb
, hlavne pokiaľ ide o platby cez internet, ktoré takisto používajú ▌ číslo ▌ IBAN a identifikačný kód banky (BIC) a sú založené na úhradách a inkasách, no ktoré majú dodatočné vlastnosti.
Predpokladá sa že, tieto
služby
sa rozšíria za ich súčasné národné hranice, pričom by mohli napĺňať spotrebiteľský dopyt po inovačných, bezpečných a nenákladných platobných
službách
.
Aby sa takéto
služby
nevytlačili z trhu, konečné termíny na úhrady a inkasá ustanovené v tomto nariadení by sa mali vzťahovať iba na úhrady alebo inkasá tvoriace základ
týchto transakcií
.
(7a)
Pri prevažnej väčšine platobných transakcií v Únii je možné identifikovať jednoznačný platobný účet iba použitím čísla IBAN bez toho, aby sa navyše uvádzal kód BIC.
Vzhľadom na túto skutočnosť banky v niektorých členských štátoch už zriadili adresár, databázu alebo iné technické prostriedky na identifikáciu kódu BIC zodpovedajúceho konkrétnemu číslu IBAN.
BIC sa požaduje len vo veľmi malom zostávajúcom počte prípadov.
Povinnosť poskytovať spolu s číslom IBAN vždy aj kód BIC, ktorá je uložená všetkým platiteľom a príjemcom v rámci Únie, sa pri malom počte prípadov, kedy je to v súčasnosti potrebné, javí ako neodôvodnená a neprimeraná záťaž.
Oveľa jednoduchším prístupom by bolo, keby poskytovatelia platobných služieb a iné strany tento problém vyriešili a odstránili tieto prípady, kedy platobný účet nemožno jednoznačne identifikovať príslušným číslom IBAN.
Mali by sa preto vytvoriť technické prostriedky, aby všetci používatelia mohli jednoznačne identifikovať platobný účet samotným číslom IBAN.
(8)
Aby sa úhrady mohli uskutočniť, musí byť dosiahnuteľný platobný účet príjemcu platby.
Preto by sa s cieľom povzbudiť úspešné zavádzanie
celoúniových služieb v oblasti poskytovania úhrad a inkás
mala v celej Únii zaviesť povinnosť dosiahnuteľnosti.
S cieľom zlepšiť transparentnosť je ďalej vhodné skonsolidovať túto povinnosť a povinnosť dosiahnuteľnosti pri inkasách, ktoré sú už zavedené podľa nariadenia (ES) č. 924/2009, do jediného právneho aktu.
Všetky platobné účty príjemcu dosiahnuteľné pre vnútroštátne úhrady by mali byť dosiahnuteľné tiež prostredníctvom celoúniovej schémy úhrad.
Všetky platobné účty platiteľa dosiahnuteľné pre vnútroštátne inkaso by mali byť tiež dosiahnuteľné prostredníctvom celoúniovej schémy inkás.
Toto by sa malo uplatňovať bez ohľadu na to, či sa poskytovateľ platobných služieb rozhodne zapojiť do príslušnej schémy úhrad alebo inkás.
(9)
Technická interoperabilita je nevyhnutným predpokladom pre hospodársku súťaž.
S cieľom vytvoriť integrovaný trh elektronických platobných systémov v eurách je nevyhnutné, aby spracúvanie úhrad a inkás nebolo obmedzované
obchodnými pravidlami alebo
technickými prekážkami
, napríklad povinnou účasťou vo viac ako jednom systéme na vyrovnanie cezhraničných platieb.
Úhrady a inkasá by sa mali uskutočňovať
v rámci schémy, ktorej základné pravidlá
schvália poskytovatelia platobných služieb zastupujúci väčšinu
poskytovateľov platobných služieb z väčšiny členských štátov
a tvoriaci väčšinu poskytovateľov platobných služieb v rámci Únie a sú rovnaké
pre cezhraničné transakcie a výhradne vnútroštátne transakcie úhrad a inkás.
Ak ▌ existuje viac ako jeden platobný systém na spracúvanie takýchto platieb, tieto platobné ▌ systémy by mali byť interoperabilné
prostredníctvom použitia celoúniových a medzinárodných noriem tak
, aby všetci používatelia a všetci poskytovatelia platobných služieb mohli čerpať výhody z hladkého priebehu
maloobchodných
platieb v eurách v celej Únii.
(9a)
Vzhľadom na osobitné charakteristiky obchodného trhu, kde všetky medzipodnikové schémy úhrad alebo inkasa musia spĺňať všetky ostatné ustanovenia tohto nariadenia vrátane toho, že musia mať rovnaké pravidlá pre cezhraničné a vnútroštátne transakcie, požiadavka, že účastníci zastupujú väčšinu poskytovateľov platobných služieb vo väčšine členských štátov, by sa mala uplatňovať iba v tom zmysle, že poskytovatelia platobných služieb poskytujúci medzipodnikové služby úhrad alebo inkasa by mali zastupovať väčšinu poskytovateľov platobných služieb vo väčšine členských štátov, v ktorých sú takéto služby dostupné, a mali by predstavovať väčšinu poskytovateľov platobných služieb v Únii, ktorí takéto služby poskytujú.
(10)
Je nevyhnutné identifikovať technické požiadavky ▌ jednoznačne
určujúce
vlastnosti, ktoré musia spĺňať celoúniové platobné schémy vypracúvané podľa príslušných mechanizmov správy a riadenia, aby sa zaistila interoperabilita
medzi platobnými systémami
.
Takéto technické požiadavky by nemali obmedzovať flexibilitu a inovácie a mali by byť otvorené a neutrálne voči možnému rozvoju a zlepšeniu na platobnom trhu.
Technické požiadavky
by sa
mali
navrhnúť s ohľadom na osobitné vlastnosti úhrad a inkás, najmä s ohľadom na údaje obsiahnuté v platobnej správe. ▌
(10a)
Je dôležité prijať opatrenia na posilnenie dôvery používateľov platobných služieb v používanie takýchto služieb, najmä čo sa týka inkás.
Tieto opatrenia by mali umožniť platiteľom dať pokyn svojim poskytovateľom platobných služieb na obmedzenie inkás na určitú sumu alebo určitú periodicitu a vytvoriť osobitné pozitívne alebo negatívne zoznamy príjemcov.
V rámci zriadenia celoúniových schém inkás je vhodné, aby spotrebitelia mohli využívať tieto kontroly.
V záujme praktického vykonávania kontrol príjemcov je však dôležité, aby poskytovatelia platobných služieb mali možnosť vykonávať kontroly na základe čísla IBAN a počas prechodného obdobia, a to ale len v prípade potreby, na základe kódu BIC alebo iného jedinečného identifikátora veriteľa uvedených príjemcov.
Ďalšie príslušné práva používateľov sú už ustanovené v smernici 2007/64/ES a mali by byť úplne zabezpečené.
(11)
Technická normalizácia je míľnikom pre integráciu sietí, ako napr. platobného trhu Únie.
Používanie štandardov vyvinutých medzinárodnými alebo európskymi normalizačnými orgánmi by malo byť od príslušného dátumu povinné pre všetky relevantné transakcie.
V kontexte platieb sú takýmito povinnými štandardmi IBAN, BIC a norma pre správy vo finančných službách ISO 20022 XML.
Používanie týchto noriem všetkými poskytovateľmi platobných služieb je preto podmienkou úplnej interoperability v celej Únii.
Najmä povinné používanie IBAN a BIC by sa tam, kde je to potrebné, malo presadzovať prostredníctvom komplexnej komunikácie a uľahčovacích opatrení v členských štátoch, aby sa umožnil hladký a ľahký prechod na celoúniové úhrady a inkasá, a to najmä pre spotrebiteľov.
Poskytovatelia platobných služieb by mali mať možnosť dohodnúť sa bilaterálne alebo multilaterálne na rozšírení základnej latinskej znakovej sady s cieľom podpory regionálnych variácií štandardných správ SEPA.
(11a)
Je absolútne nevyhnutné, aby všetky zúčastnené strany, a najmä občania Únie, boli riadne a včas informovaní, aby boli plne pripravení na zmeny, ktoré prináša SEPA.
Kľúčové zúčastnené strany, ako sú poskytovatelia platobných služieb, verejná správa a národné centrálne banky, ako aj iní používatelia pravidelných platieb vo veľkom rozsahu by preto mali uskutočňovať špecifické a rozsiahle informačné kampane primerané potrebe a prispôsobené podľa potreby ich publiku, aby sa zvýšilo povedomie verejnosti a aby sa občania pripravili na prechod na systém SEPA.
Treba predovšetkým oboznámiť občanov o prechode z BBAN na IBAN.
Národné koordinačné výbory SEPA sú najkvalifikovanejšie na koordináciu takýchto informačných kampaní.
(12)
S cieľom umožniť zosúladený transformačný proces v záujme zabezpečenia prehľadnosti a jednoduchosti pre spotrebiteľov
je vhodné stanoviť
jednotný termín prechodu
, do
ktorého
by mali všetky úhrady a inkasá spĺňať tieto technické požiadavky, pričom trh by sa zároveň mal nechať otvorený pre ďalší vývoj a inovácie
(12a)
Počas prechodného obdobia by mali mať členské štáty možnosť povoliť poskytovateľom platobných služieb, aby spotrebiteľom umožnili naďalej používať BBAN pri vnútroštátnych platobných transakciách pod podmienkou, že sa zabezpečí interoperabilita technickým a bezpečným konvertovaním BBAN do príslušného jednoznačného identifikátora platobného účtu príslušným poskytovateľom platobných služieb.
Poskytovateľ platobných služieb by v súvislosti s touto službou nemal vyberať žiadne priame ani nepriame poplatky.
(13)
Hoci je úroveň rozvoja služieb úhrad a inkás v jednotlivých členských štátoch odlišná, stanovenie spoločného termínu realizácie na konci primeraného obdobia, ktoré by umožnilo uskutočniť všetky potrebné procesy, by prispelo ku koordinovanej, koherentnej a integrovanej migrácii na SEPA a pomohlo by zabrániť vzniku dvojrýchlostného systému SEPA, ktorý by spôsobil ešte väčší zmätok medzi spotrebiteľmi.
(13a)
Poskytovatelia a používatelia platobných služieb by mali mať dostatočný čas na prispôsobenie sa technickým požiadavkám, pričom však tento čas na prispôsobenie by nemal zbytočne odďaľovať výhody spotrebiteľov alebo penalizovať úsilie iniciatívnych poskytovateľov, ktorí už prešli na systém SEPA.
V prípade vnútroštátnych a cezhraničných platobných transakcií by mali poskytovatelia platobných služieb poskytovať svojim retailovým klientom potrebné technické služby, aby sa zabezpečil hladký a bezpečný prechod na technické požiadavky ustanovené v tomto nariadení.
(14)
V súvislosti s obchodnými modelmi pre inkasá je dôležité zabezpečiť právnu istotu subjektom v platobnom sektore.
Regulácia multilaterálnych výmenných poplatkov (MVP) pri inkasách je nevyhnutná, aby sa medzi poskytovateľmi platobných služieb vytvorili neutrálne podmienky hospodárskej súťaže a aby sa umožnil rozvoj jednotného trhu s inkasami. ▌ Takéto poplatky za transakcie, ktoré sú odopreté, odmietnuté, vrátené alebo stornované, pretože ich nemožno náležite vykonať
alebo si vyžadujú mimoriadne spracovanie
(
tzv.
transakcie typu R
, u ktorých písmeno R môže znamenať napríklad i) odopretie, ii) odmietnutie, iii) vrátenie, iv) stornovanie, v) odvolanie alebo žiadosť o zrušenie
), by na jednotnom trhu mohli pomôcť alokovať náklady efektívnym spôsobom.
Pri vytváraní účinného európskeho trhu s inkasom by sa preto javilo prínosné zakázať multilaterálny výmenný poplatok za transakciu.
Napriek tomu by
poplatky za
transakcie typu R mali byť povolené za predpokladu, že spĺňajú určité podmienky.
Poskytovatelia platobných služieb musia spotrebiteľom v záujme transparentnosti a ochrany spotrebiteľa poskytnúť jasné a zrozumiteľné informácie o poplatkoch za transakcie typu R.
V každom prípade by
transakciami typu R
nemalo byť dotknuté uplatňovanie článkov 101 a 102
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
▌.
Okrem toho treba poznamenať, že inkasá a platby kartou majú vo všeobecnosti rôzne vlastnosti, najmä pokiaľ ide o väčšiu možnosť príjemcov motivovať platiteľov k používaniu inkasa prostredníctvom už vopred uzatvorenej zmluvy medzi príjemcom a platiteľom, zatiaľ čo pri platbách kartou žiadna takáto vopred uzatvorená zmluva neexistuje a platobná transakcia je často izolovanou a nepravidelnou udalosťou.
Preto ustanoveniami o multilaterálnych výmenných poplatkoch pre inkasá nie je dotknutá analýza multilaterálnych výmenných poplatkov podľa pravidiel hospodárskej súťaže Únie v oblasti transakcií prostredníctvom platobnej karty.
Zákaz podľa tohto nariadenia sa nevzťahuje na ďalšie doplnkové služby v prípade, že sú jasne a jednoznačne odlíšené od hlavných služieb inkasa a v prípade, že poskytovatelia platobných služieb a používatelia platobných služieb majú možnosť slobodného výberu, či budú alebo nebudú takéto služby poskytovať alebo používať.
Tieto služby však naďalej podliehajú pravidlám hospodárskej súťaže Únie a vnútroštátnym pravidlám hospodárskej súťaže.
(15)
Možnosť uplatňovať multilaterálny výmenný poplatok na transakciu pri vnútroštátnych a cezhraničných inkasách by preto mala byť časovo obmedzená, pričom pre uplatňovanie výmenných poplatkov pri transakciách typu R by sa mali ustanoviť všeobecné podmienky.
(15a)
Komisia by mala monitorovať poplatky za transakcie typu R v Únii.
Poplatky za transakcie typu R na vnútornom trhu by sa po určitej dobe mali zjednotiť tak, aby sa neodlišovali v rôznych členských štátoch do takej miery, že by ohrozili rovnaké podmienky.
(16)
V niektorých členských štátoch existujú určité „tradičné“ platobné
služby
, ktoré sú úhradami alebo inkasami, ale ktoré majú veľmi špecifické funkcionality, často z historických alebo právnych dôvodov.
Počet transakcií pri týchto
službách
je obvykle minimálny.
Takéto služby by sa preto mohli klasifikovať ako produkty pre špecifické skupiny zákazníkov („niche products“).
Prechodným obdobím pre takéto produkty, ktoré by bolo dostatočne dlhé na to, aby sa minimalizoval vplyv migrácie na používateľov platobných služieb, by sa malo obom stranám trhu pomôcť zamerať sa najprv na migráciu hlavnej časti úhrad a inkás, čím sa dosiahne to, že väčšinu potenciálnych prínosov integrovaného platobného trhu v Únii bude možné využívať skôr.
V niektorých členských štátoch existujú špecifické nástroje inkasa, ktoré sa javia ako veľmi podobné transakciám prostredníctvom platobnej karty, pri ktorých platiteľ používa na predajnom mieste kartu na iniciovanie platobnej transakcie, ale podkladovou platobnou transakciou je inkaso.
V týchto platobných transakciách sa karta používa len na načítanie s cieľom uľahčiť elektronické vygenerovanie oprávnenia, ktoré musí platiteľ podpísať na predajnom mieste.
Hoci takéto platobné služby nie je možné kvalifikovať ako produkt pre špecifickú skupinu zákazníkov, je vzhľadom na významný objem transakcií, ktorých sa týkajú, nutné v súvislosti s týmito platobnými službami stanoviť prechodné obdobie.
Toto prechodné obdobie by malo byť dostatočne dlhé na to, aby umožnilo zúčastneným stranám zaviesť dostatočnú náhradu SEPA.
(17)
Pre správne fungovanie vnútorného trhu platieb je nevyhnutné zaistiť, aby platitelia, ako napr.
spotrebitelia,
podniky alebo verejné orgány, mohli zasielať úhrady na platobné účty príjemcov platieb, ktorých poskytovatelia platobných služieb sídlia v iných členských štátoch a sú dosiahnuteľní v súlade s týmto nariadením.
(17a)
Aby sa zaistil plynulý prechod na systém SEPA, malo by akékoľvek platné povolenie na prijímanie opakovaných inkás v prospech daného príjemcu v rámci tradičnej schémy ostať po uplynutí termínu migrácie stanoveného v tomto nariadení naďalej platným.
Takéto povolenie by sa malo považovať za súhlas s realizáciou inkás v prospech tohto príjemcu v súlade s týmto nariadením, udelený poskytovateľovi platobných služieb platiteľa, pokiaľ neexistujú vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa zachovania platnosti oprávnenia alebo dohôd s klientmi, ktorými sa oprávnenia na inkaso menia s cieľom umožniť zachovanie ich platnosti.
Práva spotrebiteľov však musia byť chránené a v prípade, že súčasťou existujúcich oprávnení na inkaso sú práva na bezpodmienečnú refundáciu, takéto práva by mali byť zachované.
(18)
Príslušné orgány by mali mať právomoc efektívne plniť svoje monitorovacie povinnosti a prijímať všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby poskytovatelia platobných služieb dodržiavali toto nariadenie
vrátane vybavovania sťažností
.
Členské štáty by mali zabezpečiť aj to, aby sťažnosti na používateľov platobných služieb, ktorí nedodržiavajú toto nariadenie, mohli byť podávané a vybavované účinným a efektívnym spôsobom, a to správnymi alebo súdnymi prostriedkami.
S cieľom dodržiavať toto nariadenie by príslušné orgány rôznych členských štátov mali spolupracovať navzájom a v prípade potreby s Európskou centrálnou bankou (ďalej len „ECB“) a národnými centrálnymi bankami členských štátov a inými príslušnými orgánmi, ako napríklad Európskym orgánom dohľadu (Európskym orgánom pre bankovníctvo) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010
Ú. v.
EÚ L 331, 15.12.2010, s.
12.
(ďalej len „EOB“), určenými podľa právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na poskytovateľov platobných služieb.
(19)
Členské štáty by mali ustanoviť pravidlá o sankciách, ktoré sa uplatňujú v prípade porušenia tohto nariadenia, a mali by zabezpečiť, aby tieto sankcie boli účinné, primerané a odrádzajúce a aby sa uplatňovali.
Tieto sankcie by sa nemali uplatňovať na spotrebiteľov.
(20)
S cieľom zabezpečiť možnosť nápravy v prípadoch nesprávneho uplatňovania tohto nariadenia
alebo v prípade vzniku sporov medzi poskytovateľmi platobných služieb a používateľmi platobných služieb týkajúcich práv a povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia
by členské štáty mali zaviesť primerané a účinné postupy na mimosúdne podávanie sťažností a nápravu.
Členské štáty by mali mať možnosť prijať rozhodnutie uplatňovať tieto postupy iba v prípade spotrebiteľov alebo iba v prípade spotrebiteľov a mikropodnikov.
(21)
Komisia by mala predložiť správu o uplatňovaní tohto nariadenia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, EOB a ECB.
K správe sa môže podľa potreby priložiť návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.
(22)
S cieľom zabezpečiť aktuálnosť technických požiadaviek na úhrady a inkasá v eurách by Komisia, pokiaľ ide o tieto technické požiadavky, mala byť splnomocnená prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ.
Vo vyhlásení (č. 39) k článku 290 ZFEÚ, pripojenom k záverečnému aktu medzivládnej konferencie, ktorá prijala Lisabonskú zmluvu, konferencia berie na vedomie zámer Komisie pokračovať v súlade so svojou zaužívanou praxou v poradách s odborníkmi, ktorých vymenovali členské štáty, pri vypracovávaní návrhov delegovaných aktov v oblasti finančných služieb.
Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila primerané a transparentné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni, vrátane konzultácií s ECB a všetkými príslušnými zúčastnenými stranami.
Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(23)
Keďže poskytovatelia platobných služieb
so sídlom v
členských
štátoch, ktorých menou nie je euro,
by potrebovali vykonať
osobitné prípravné práce mimo platobného trhu ich vnútroštátnej meny
, takýmto poskytovateľom platobných služieb by sa malo umožniť, aby na určité obdobie odložili uplatňovanie týchto technických požiadaviek.
Členské štáty, ktoré nemajú euro ako svoju menu, by však mali plniť tieto technické požiadavky, aby sa vytvorila skutočná európska oblasť platieb, ktorá posilní vnútorný trh.
(23a)
Na zabezpečenie širokej podpory pre SEPA zo strany verejnosti je nutné zaistiť vysokú úroveň ochrany platiteľov, najmä v prípade inkás.
Súčasný, jediný celoeurópsky systém inkás pre spotrebiteľov, ktorý vytvorila EPC, poskytuje bezpodmienečné právo na vrátenie prostriedkov bez akýchkoľvek otázok v prípade autorizovaných platieb počas obdobia ôsmich týždňov odo dňa odpočítania prostriedkov, pričom toto právo na vrátenie prostriedkov podlieha niektorým podmienkam podľa článkov 62 a 63 smernice 2007/64/ES.
Vzhľadom na prevládajúcu situáciu na trhu a potrebu zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa by sa mal vplyv týchto ustanovení posúdiť v správe, ktorú Komisia v súlade s článkom 87 smernice 2007/64 predloží najneskôr do 1. novembra 2012 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a ECB a ku ktorej prípadne pripojí i návrh na ich revíziu.
(23b)
Spracovanie osobných údajov vykonávané podľa tohto nariadenia sa riadi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov Ú .v.
ES L 281, 23.11.1995, s.
31.
.
Migrácia na systém SEPA a zavedenie spoločných noriem a pravidiel pre platby by mali byť založené na dodržiavaní vnútroštátnych právnych predpisov o ochrane citlivých osobných údajov v členských štátoch a mali by chrániť záujmy občanov Únie.
(23c)
Finančné správy týkajúce sa platieb a prevodov v rámci SEPA nepatria do rozsahu pôsobnosti Dohody medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými z 28. júna 2010 o spracovaní a zasielaní údajov obsiahnutých vo finančných správach z Európskej únie do Spojených štátov Ú .v.
EÚ L 195, 27.7.2010, s.
5.
na účely Programu na sledovanie financovania terorizmu.
(23d)
Keďže
cieľ
tohto nariadenia
, a to stanovenie technických a obchodných požiadaviek na úhrady a inkasá v eurách,
nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu
jeho
rozsahu alebo dôsledkov ▌ ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii.
V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie
tohto cieľa
.
(23e)
Členské štáty podľa článku 5 ods. 1 článku 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 924/2009 musia odstrániť vnútroštátne vykazovacie povinnosti založené na bankovom zúčtovaní uložené poskytovateľom platobných služieb na účely štatistiky platobnej bilancie, ktoré sa týkajú platobných transakcií ich zákazníkov do 50 000 EUR.
Zber štatistických údajov o platobných bilanciách založený na bankovom zúčtovaní sa začal po ukončení devízových kontrol a predstavuje hlavný zdroj údajov spolu s inými zdrojmi, ako sú priame prieskumy, ktoré prispievajú k dobrej kvalite štatistických údajov.
Od začiatku 90-tych rokov sa niektoré členské štáty rozhodli spoliehať sa viac na informácie hlásené priamo podnikmi a domácnosťami, ako na údaje, ktoré sa poskytujú prostredníctvom bánk v mene ich zákazníkov.
Hoci podávanie správ založené na bankovom zúčtovaní predstavuje riešenie, ktoré z hľadiska spoločnosti ako celku znižuje náklady na zostavenie platobnej bilancie a zároveň zabezpečuje dobrú kvalitu štatistických údajov, v prísnych podmienkach cezhraničných platieb môže zachovanie takéhoto podávania správ v niektorých členských štátoch znížiť účinnosť a zvýšiť náklady.
Keďže jedným z cieľov SEPA je znížiť náklady na cezhraničné platby, podávanie správ o platobnej bilancii na základe bankového zúčtovania by sa malo úplne zrušiť.
(24)
S cieľom zvýšiť právnu istotu je vhodné zosúladiť termíny pre výmenné poplatky ustanovené v
článku 7 článku 7
nariadenia (ES) č. 924/2009 s ustanoveniami uvádzanými v tomto nariadení.
(25)
Nariadenie (ES) č. 924/2009 by sa
preto
malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE : Článok 1 Predmet a rozsah pôsobnosti
1.
V tomto nariadení sa ustanovujú pravidlá
na úhrady
a
inkasá denominované
v eurách v rámci Únie, keď
sa
poskytovateľ platobných služieb platiteľa, ako aj poskytovateľ platobných služieb príjemcu
nachádzajú
v Únii, alebo keď jediný poskytovateľ platobných služieb vykonávajúci danú platobnú transakciu sídli v Únii.
2.
Toto nariadenie sa neuplatňuje na:
a)
platobné transakcie uskutočňované ▌ medzi poskytovateľmi platobných služieb
a v rámci nich vrátane ich agentov alebo pobočiek
na ich vlastný účet;
b)
platobné transakcie spracúvané a vyrovnávané prostredníctvom platobných systémov platieb vysokej hodnoty
s výnimkou platobných transakcií inkasa
, pri ktorých
platiteľ výslovne nepožiadal, aby boli vykonané prostredníctvom platobného systému platieb vysokej hodnoty
;
c)
platobné transakcie prostredníctvom platobnej karty
alebo podobného nástroja
vrátane výberov hotovosti ▌,
pokiaľ sa platobná karta alebo podobný nástroj používa iba na získanie informácií potrebných na priame vykonanie úhrady
alebo inkasa v prospech platobného účtu
a
z platobného účtu identifikovaného
prostredníctvom čísel
BBAN ▌ alebo ▌ IBAN ▌;
d)
platobné transakcie prostredníctvom akýchkoľvek telekomunikačných, digitálnych alebo IT zariadení, ak výsledkom
takýchto platobných transakcií
nie je úhrada alebo inkaso v prospech platobného účtu
a
z neho, identifikovaného číslom BBAN alebo IBAN;
e)
poukázania peňazí
vymedzené v článku 4 ods. 13 smernice 2007/64/ES
;
ea)
platobné transakcie, pri ktorých sa prevádzajú elektronické peniaze v zmysle bodu 2 článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva
Ú .v.
EÚ L 267, 10.10.2009, s.
7.
, pokiaľ výsledkom takýchto transakcií nie je úhrada alebo inkaso v prospech a z platobného účtu identifikovaného číslom BBAN alebo IBAN.
3.
Ak sú platobné schémy založené na platobných transakciách vychádzajúcich z úhrad alebo inkás, avšak majú ďalšie
voliteľné
vlastnosti
alebo služby
, toto nariadenie sa uplatňuje len na úhrady alebo inkasá.
Článok 2 Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
1.
„úhrada“ je
vnútroštátna alebo cezhraničná
platobná služba pripísania prostriedkov
z platobnej transakcie
alebo
série
platobných transakcií
z platobného účtu platiteľa na platobný účet príjemcu prostredníctvom poskytovateľa platobných služieb, ktorý vedie platobný účet platiteľa na základe pokynu platiteľa
;
2.
„inkaso“ je
vnútroštátna alebo cezhraničná
platobná služba, pri ktorej sa zaťaží platobný účet platiteľa, keď platobnú transakciu iniciuje príjemca platby na základe súhlasu platiteľa;
3.
„platiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá má platobný účet a ktorá povolí uskutočnenie platobného príkazu z tohto platobného účtu tým, že dá svojmu poskytovateľovi platobných služieb pokyn na vykonanie platobnej transakcie
, alebo v prípade, že platobný účet platiteľa neexistuje, fyzická alebo právnická osoba, ktorá vydáva platobný príkaz v prospech platobného účtu príjemcu
;
4.
„príjemca“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá
má platobný účet a
je zamýšľaným príjemcom finančných prostriedkov, ktoré sú predmetom platobnej operácie;
5.
„platobný účet“ je účet vedený na meno jedného alebo viacerých používateľov platobných služieb, ktorý sa používa na vykonávanie platobných transakcií;
6.
„platobný systém“ je systém prevodov finančných prostriedkov s formálnymi a štandardizovanými opatreniami a spoločnými pravidlami spracovávania, klíringu alebo vyrovnania platobných transakcií;
7.
„platobná schéma“ je
jednotný
súbor pravidiel, postupov
,
noriem
a/alebo vykonávacích usmernení dohodnutých
medzi
poskytovateľmi platobných služieb na vykonávanie platobných transakcií v celej Únii a v členských štátoch, ktorý
je oddelený od všetkých infraštruktúr alebo platobných systémov, ktoré podporujú jeho prevádzku ▌;
8.
„
poskytovateľ platobných služieb
“ je
poskytovateľ, ktorý spadá do ktorejkoľvek
z kategórií uvedených v článku 1 ods. 1 smernice 2007/64/ES, a fyzické alebo právnické osoby uvedené v článku 26 smernice 2007/64/ES s výnimkou
subjektov
uvedených v článku 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/48/ES
zo 14. júna 2006 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií
Ú .v.
EÚ L 177, 30.6.2006, s.
1.
, ktorým bola ▌ udelená výnimka v zmysle článku 2 ods. 3 smernice 2007/64/ES;
9.
„používateľ platobných služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá využíva platobné služby ako platiteľ alebo príjemca ▌;
10.
„platobná transakcia“ je úkon prevodu finančných prostriedkov
medzi platobnými účtami v Únii
, a to z podnetu platiteľa alebo príjemcu, bez ohľadu na akékoľvek súvisiace povinnosti medzi platiteľom a príjemcom;
12.
„výmenný poplatok“ je poplatok medzi poskytovateľmi platobných služieb platiteľa a poskytovateľmi platobných služieb príjemcu za ▌ inkaso;
13.
„
multilaterálny
výmenný poplatok“ je poplatok, ktorý je predmetom dojednania medzi
viac než dvoma
poskytovateľmi platobných služieb;
14.
„BBAN“ je identifikátor čísla platobného účtu, ktorým sa jednoznačne spája konkrétny
platobný
účet vedený poskytovateľom platobných služieb v členskom štáte a ktorý možno používať iba na vnútroštátne platobné transakcie
, pričom ten istý platobný účet je na cezhraničné platobné transakcie identifikovaný číslom IBAN
;
15.
„IBAN“ je medzinárodný identifikátor čísla platobného účtu, ktorým sa jednoznačne spája konkrétny
platobný
účet ▌v členskom štáte a ktorého zloženie je stanovené
Medzinárodnou organizáciou
pre normalizáciu (ISO);
16.
„BIC“ je obchodný
identifikačný
kód, ktorým sa jednoznačne identifikuje poskytovateľ platobných služieb a ktorého zloženie je stanovené
Medzinárodnou organizáciou
pre normalizáciu
(ISO);
17.
„štandard ISO 20022 XML“ je štandard na vývoj elektronických finančných správ, ako ho vymedzuje ISO, ktorý zahŕňa fyzickú reprezentáciu platobných transakcií pomocou syntaxe XML v súlade s obchodnými pravidlami a vykonávacími usmerneniami celoúniových schém pre platobné transakcie v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia;
17a.
„platobný systém platieb vysokej hodnoty“ je platobný systém, ktorého hlavným účelom je spracovávať, klírovať alebo vyrovnávať jednotlivé platobné transakcie, ktoré majú vysokú prioritu a naliehavosť a zahŕňajú predovšetkým platby vysokej hodnoty
;
17b.
„dátum vyrovnania“ je dátum, ku ktorému sa splnia záväzky týkajúce sa prevodu finančných prostriedkov medzi poskytovateľom platobných služieb platiteľa a poskytovateľom platobných služieb príjemcu
;
17c.
„inkasovanie“ je časť inkasa začínajúca sa jeho iniciovaním zo strany príjemcu a končiaca normálnym zaťažením platobného účtu platiteľa
;
17d.
„oprávnenie“ je vyjadrenie súhlasu a autorizácia platiteľa príjemcovi a (priamo alebo nepriamo prostredníctvom príjemcu) poskytovateľovi platobných služieb platiteľa na to, aby sa umožnilo príjemcovi iniciovať inkasovanie na zaťaženie konkrétneho platobného účtu platiteľa a aby sa umožnilo poskytovateľovi platobných služieb platiteľa splniť tieto pokyny
;
17e.
„retailový platobný systém“ je platobný systém, ktorý nie je platobným systémom platieb vysokej hodnoty a ktorého hlavným účelom je spracúvať, klírovať alebo vyrovnávať úhrady alebo inkasá, ktoré sú obyčajne zasielané spoločne, pričom ide najmä o malé sumy a nízku prioritu
;
17f.
„mikropodnik“ je podnik, ktorý je v čase uzavretia zmluvy o platobných službách podnikom v zmysle vymedzenia v článku 1 a článku 2 odsek 1 a 3 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES
Ú . v.
EÚ L 124, 20.5.2003, s.
36.
;
17g.
„spotrebiteľ“ je fyzická osoba, ktorá v rámci zmlúv o platobných službách koná na iné než obchodné, podnikateľské alebo profesijné účely
;
17h.
„transakcia R“ je platobná transakcia, ktorú poskytovateľ platobných služieb nemôže riadne uskutočniť alebo ktorej výsledkom je výnimočné spracovanie, okrem iného pre nedostatok prostriedkov, zrušenie, chybnú sumu alebo chybný dátum, nedostatočné oprávnenie alebo chybný alebo uzavretý platobný účet
;
17i.
„cezhraničná platobná transakcia“ je platobná transakcia, ktorú iniciuje platiteľ alebo príjemca a pri ktorej sa poskytovateľ platobných služieb platiteľa a poskytovateľ platobných služieb príjemcu nachádzajú v rôznych členských štátoch
;
17j.
„vnútroštátna platobná transakcia“ je platobná transakcia, ktorú iniciuje platiteľ alebo príjemca a pri ktorej sa poskytovateľ platobných služieb platiteľa a poskytovateľ platobných služieb príjemcu nachádzajú v rovnakom členskom štáte
;
17k.
„referenčná strana“ je fyzická alebo právnická osoba, v mene ktorej platiteľ uskutoční platbu alebo príjemca prijme platbu.
Článok 3 Dosiahnuteľnosť
1.
Poskytovateľ platobných služieb
príjemcu
, ktorý je dosiahnuteľný pre vnútroštátne úhrady
v rámci platobnej schémy
, je v súlade s pravidlami
celoúniovej
platobnej schémy dosiahnuteľný pre úhrady ▌ iniciované
platiteľom
prostredníctvom poskytovateľa platobných služieb sídliaceho v ktoromkoľvek členskom štáte.
1a.
Poskytovateľ platobných služieb platiteľa, ktorý je dosiahnuteľný pre vnútroštátne inkasá v rámci platobnej schémy, je v súlade s pravidlami celoúniovej platobnej schémy dosiahnuteľný pre inkasá iniciované príjemcom prostredníctvom poskytovateľa platobných služieb nachádzajúceho sa v ktoromkoľvek členskom štáte.
1b.
Odsek 1a sa uplatňuje iba na inkasá, ktoré sú dostupné pre spotrebiteľov ako platiteľov v rámci platobnej schémy.
Článok 4 Interoperabilita
1.
Platobné schémy, ktoré využívajú
poskytovatelia platobných služieb
na účely vykonávania úhrad
a
inkás
,
spĺňajú
tieto podmienky:
a)
ich
pravidlá sú rovnaké pre vnútroštátne a cezhraničné
úhrady v rámci Únie
a
podobne pre vnútroštátne a cezhraničné inkasá
v rámci
Únie
;
a
b)
účastníci
platobnej
schémy predstavujú väčšinu poskytovateľov platobných služieb v rámci väčšiny členských štátov
a tvoria väčšinu poskytovateľov platobných služieb v rámci Únie, pričom zohľadňujú sa len tí poskytovatelia platobných služieb, ktorí poskytujú úhrady alebo inkasá
.
Pokiaľ platiteľ ani príjemca nie sú spotrebiteľmi, na účely prvého pododseku písm. b) sa zohľadňujú len tie členské štáty, v ktorých poskytovatelia platobných služieb poskytujú takéto služby, a len poskytovatelia platobných služieb, ktorí poskytujú takéto služby.
2.
Prevádzkovateľ alebo – v prípade, že oficiálny prevádzkovateľ neexistuje – účastníci retailového platobného systému v Únii zabezpečia, aby ich platobný systém bol
technicky
interoperabilný s ostatnými retailovými platobnými systémami v Únii
prostredníctvom použitia štandardov vyvinutých medzinárodnými alebo európskymi normalizačnými orgánmi.
Okrem toho neprijmú obchodné pravidlá, ktoré by obmedzili interoperabilitu s ostatnými retailovými platobnými systémami v Únii.
Platobné systémy vymedzené podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov
Ú. v.
ES L 166, 11.6.1998, s.
45.
sú povinné zabezpečiť len technickú interoperabilitu s ostatnými platobnými systémami navrhnutými podľa tej istej smernice.
3.
Spracúvanie úhrad a inkás nie je obmedzované technickými prekážkami.
3a.
Vlastník platobnej schémy alebo ak neexistuje oficiálny vlastník platobnej schémy, hlavný účastník novovzniknutej retailovej schémy, ktorý má účastníkov minimálne v ôsmich členských štátoch, môže požiadať príslušné orgány v členskom štáte, v ktorom sa vlastník platobnej schémy alebo hlavný účastník nachádzajú, o dočasnú výnimku z podmienok stanovených v odseku 1 písm. b).
Tieto príslušné orgány po konzultáciách s príslušnými orgánmi v ostatných členských štátoch, v ktorých má nová schéma účastníka, Komisiou a ECB môžu udeliť takúto výnimku na maximálne tri roky.
Tieto príslušné orgány pri prijímaní rozhodnutia vychádzajú z potenciálu novej platobnej schémy rozvinúť sa na plnohodnotnú celoeurópsku platobnú schému a jej prínosu k zlepšeniu hospodárskej súťaže alebo podpore inovácií.
3b.
S výnimkou platobných služieb využívajúcich výnimku podľa článku 17 ods. 2a nadobudne tento článok účinnosť do 1. februára 2014.
Článok 4a
Požiadavky na úhrady a inkasá
1.
Poskytovatelia platobných služieb vykonávajú úhrady a inkasá v súlade s týmito požiadavkami:
a)
musia používať identifikátor čísla platobného účtu uvedený v bode 1 písm. a) prílohy na identifikáciu platobných účtov bez ohľadu na sídlo dotknutých poskytovateľov platobných služieb;
b)
pri zasielaní platobných transakcií inému poskytovateľovi platobných služieb alebo prostredníctvom maloobchodného platobného systému musia používať formáty správ uvedené v bode 1 písm. b) prílohy;
c)
musia zabezpečiť, aby používatelia platobných služieb používali na identifikáciu platobných účtov identifikátor čísla platobného účtu uvedený v bode 1 písm. a) prílohy bez ohľadu na to, či sa poskytovateľ platobných služieb platiteľa, ako aj poskytovateľ platobných služieb príjemcu alebo jediný poskytovateľ platobných služieb zúčastnený na platobnej transakcii nachádza v rovnakom členskom štáte alebo v iných členských štátoch;
d)
musia zabezpečiť, aby sa v prípade, že používateľ platobných služieb, ktorý nie je spotrebiteľ ani mikropodnik, iniciuje alebo prijme jednotlivé úhrady alebo jednotlivé inkasá, ktoré sa neprevádzajú jednotlivo, ale sú zasielané spoločne, používali formáty správ uvedené v bode 1 písm. b) prílohy.
Bez toho, aby bolo dotknuté písmeno b) prvého pododseku, poskytovatelia platobných služieb na osobitnú žiadosť používateľa platobných služieb použijú vo vzťahu k tomuto používateľovi platobných služieb formáty správ uvedené v bode 1 písm. b) prílohy.
2.
Poskytovatelia platobných služieb vykonajú úhrady v súlade s týmito požiadavkami, pričom však súčasne podliehajú akejkoľvek povinnosti stanovenej vo vnútroštátnom práve, ktorým sa vykonáva smernica 95/46/ES:
a)
poskytovateľ platobných služieb platiteľa musí zabezpečiť, aby platiteľ poskytol údaje uvedené v bode 2 písm. b) prílohy;
b)
poskytovateľ platobných služieb platiteľa musí poskytnúť poskytovateľovi platobných služieb príjemcu údaje uvedené v bode 2 písm. ba) prílohy;
c)
poskytovateľ platobných služieb príjemcu musí poskytnúť alebo sprístupniť príjemcovi údaje uvedené v bode 2 písm. ca) prílohy.
3.
Poskytovatelia platobných služieb vykonajú inkasá v súlade s týmito požiadavkami, pričom však súčasne podliehajú akejkoľvek povinnosti stanovenej vo vnútroštátnom práve, ktorým sa vykonáva smernica 95/46/ES:
a)
poskytovateľ platobných služieb príjemcu musí zabezpečiť, aby:
i)
príjemca poskytol údaje uvedené v bode 3 písm. a) prílohy s prvým inkasom a jednorazovým inkasom a každou následnou platobnou transakciou;
ii)
platiteľ udelil súhlas príjemcovi, ako aj poskytovateľovi platobných služieb platiteľa (priamo alebo nepriamo prostredníctvom príjemcu), pričom oprávnenia spolu s neskoršími úpravami alebo zrušením uloží príjemca alebo tretia strana v mene príjemcu a príjemcu o tejto požiadavke informuje poskytovateľ platobných služieb v súlade s článkami 41 a 42 smernice 2007/64/ES;
b)
poskytovateľ platobných služieb príjemcu musí poskytnúť poskytovateľovi platobných služieb platiteľa údaje uvedené v bode 3 písm. b) prílohy;
c)
poskytovateľ platobných služieb platiteľa musí poskytnúť alebo sprístupniť platiteľovi údaje uvedené v bode 3 písm. c) prílohy;
d)
platiteľ musí mať právo dať svojmu poskytovateľovi platobných služieb:
i)
pokyn na obmedzenie inkasa na určitú sumu alebo periodicitu alebo oboje;
ii)
v prípade, že oprávnenie v rámci platobnej schémy neposkytuje právo na vrátenie finančných prostriedkov, pokyn na overenie každého inkasa a kontrolu toho, či sa suma a periodicita zadaného inkasa rovná sume a periodicite dohodnutej v oprávnení, a to pred tým, ako sa zaťaží ich platobný účet a na základe informácii súvisiacich s daným oprávnením;
iii)
pokyn na zablokovanie akýchkoľvek inkás z platobného účtu platiteľa alebo na zablokovanie akýchkoľvek inkás prichádzajúcich od jedného alebo viacerých bližšie určených príjemcov alebo na autorizáciu inkás iniciovaných iba jedným alebo viacerými bližšie určenými príjemcami.
Ak ani platiteľ ani príjemca nie je spotrebiteľ, poskytovatelia platobných služieb nie sú povinní dodržiavať ustanovenia písmena d) bod i), ii) alebo iii) alebo písmena g).
Platiteľov poskytovateľ platobných služieb informuje platiteľa v súlade s článkami 41 a 42 smernice 2007/64/ESo právach uvedených v písmene d).
Pri prvom inkase alebo jednorazovom inkase a pri každom následnom inkase príjemca zašle svojmu poskytovateľovi platobných služieb informácie súvisiace s daným oprávnením a poskytovateľ platobných služieb príjemcu postúpi tieto informácie súvisiace s daným oprávnením poskytovateľovi platobných služieb platiteľa pri každom inkase.
4.
Okrem požiadaviek uvedených v odseku 1 príjemca, ktorý prijíma úhrady, oznámi svojim platiteľom identifikátor čísla svojho platobného účtu uvedený v bode 1 písm. a) prílohy a do 1. februára 2014 v prípade vnútroštátnych platobných transakcií a do 1. februára 2016 v prípade cezhraničných platobných transakcií – ale len ak je to potrebné – kód BIC svojho poskytovateľa platobných služieb.
5.
Pred prvým priamym inkasom platiteľ oznámi identifikátor čísla svojho platobného účtu uvedený v bode 1 písm. a) prílohy.
Platiteľ oznámi kód BIC poskytovateľa platobných služieb do 1. februára 2014 v prípade vnútroštátnych platobných transakcií a do 1. februára 2016 v prípade cezhraničných platobných transakcií, ale len ak je to potrebné.
6.
V prípade, že rámcová zmluva medzi platiteľom a poskytovateľom platobných služieb platiteľa nezahŕňa právo na vrátenie finančných prostriedkov, poskytovateľ platobných služieb platiteľa overí každé inkaso bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 písm. a) bod ii), s cieľom zistiť, či sa suma zadaného inkasa rovná sume a periodicite dohodnutej v oprávnení, a to pred tým, ako zaťaží platobný účet platiteľa, a na základe informácii súvisiacich s daným oprávnením.
7.
Po 1. februári 2014 v prípade vnútroštátnych platobných transakcií a po 1. februári 2016 v prípade cezhraničných platobných transakcií nebudú poskytovatelia platobných služieb žiadať, aby používatelia platobných služieb uvádzali kód BIC poskytovateľov platobných služieb platiteľa alebo poskytovateľov platobných služieb príjemcu.
8.
Poskytovatelia platobných služieb platiteľa a príjemcu si neuplatňujú žiadne dodatočné poplatky a ani iné odplaty za proces načítania, ktorým sa automaticky generuje oprávnenie pre tieto platobné transakcie iniciované prostredníctvom platobnej karty na predajnom mieste, ktorých výsledkom je inkaso.
Článok 5
Dátumy ukončenia
1.
Najneskôr od
1. februára 2014
sa musia úhrady uskutočňovať v súlade s technickými požiadavkami ustanovenými v
článku 4a odsekoch 1, 2 a 4 a
bodoch 1 a 2 prílohy.
2.
Najneskôr od
1. februára 2014
sa musia inkasá uskutočňovať v súlade s článkom 6
odsekmi 2 a 3
a ▌ požiadavkami ustanovenými v
článku 4a odsekoch 1, 3, 5, 6 a 8 a
bodoch 1 a 3 prílohy.
2a.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 3, sa uskutočnia inkasá v súlade s požiadavkami stanovenými v článku 6 ods. 1, a to od 1. februára 2017 v prípade vnútroštátnych platobných transakcií a od 1. novembra 2012 v prípade cezhraničných platobných transakcií.
3.
V prípade vnútroštátnych platobných transakcií môže členský štát alebo – po schválení zo strany dotknutého členského štátu – i poskytovatelia platobných služieb členského štátu
ustanoviť skoršie termíny ako tie, ktoré sa uvádzajú v odsekoch 1 a 2
, po tom, ako zohľadnili a posúdili pripravenosť a ochotu svojich občanov
.
Článok 5a
Platnosť oprávnení a právo na vrátenie finančných prostriedkov
1.
Platné oprávnenie na vykonávanie opakovaných inkás v rámci pôvodnej platobnej schémy pred 1. februárom 2014 ostáva po tomto dátume naďalej platným a považuje sa za súhlas s realizáciou opakovaných inkás v prospech tohto príjemcu v súlade s týmto nariadením, udelený poskytovateľovi platobných služieb platiteľa, pokiaľ neexistujú vnútroštátne právne predpisy alebo dohody s klientmi, ktorými sa zachováva platnosť oprávnení na inkaso.
2.
Oprávnenie uvedené v odseku 1 umožňuje bezpodmienečné vrátenie finančných prostriedkov a vrátenie finančných prostriedkov s referenčným dátumom pripísania, kedy nárok na vrátenie finančných prostriedkov vznikol, ak bolo takéto právo na vrátenie finančných prostriedkov ustanovené v rámci existujúceho oprávnenia.[prepísané od experta]
Článok 6 Výmenné poplatky za inkaso
1.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, sa na inkaso nesmú uplatňovať žiadne multilaterálne výmenné poplatky na inkaso ani iné dohodnuté odmeny s rovnocenným predmetom alebo účinkom.
2.
Pri transakciách
typu R
sa môže uplatniť multilaterálny výmenný poplatok za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:
a)
dohovor
sa zameriava
na efektívne alokovanie nákladov na
poskytovateľa platobných služieb alebo používateľa jeho platobných služieb podľa toho, ktorý spôsobil
transakciu typu R, pričom sa zohľadní existencia transakčných nákladov a
zaistí sa, aby sa platiteľovi automaticky neúčtovali žiadne poplatky a poskytovateľ platobných služieb neúčtuje používateľovi platobných služieb poplatky za daný typ transakcie R, ktoré by boli vyššie ako náklady, ktoré za takéto transakcie znášal poskytovateľ platobných služieb
;
b)
poplatky
sú
založené výhradne na nákladoch;
c)
úroveň poplatkov
nepresahuje
skutočné náklady na spracovanie transakcie typu R u cenovo najefektívnejšieho porovnateľného poskytovateľa platobných služieb, ktorý je reprezentatívnou stranou dohovoru, pokiaľ ide o počet transakcií a povahu služieb;
d)
uplatňovanie poplatkov v súlade s písmenami a), b) a c)
zabraňuje
poskytovateľom platobných služieb v tom, aby svojim príslušným používateľom platobných služieb účtovali dodatočné poplatky súvisiace s nákladmi, ktorých sa týkajú tieto výmenné poplatky;
e)
k dohovoru
neexistuje
žiadna praktická a ekonomicky vhodná alternatíva, ktorá by viedla k rovnako efektívnemu alebo efektívnejšiemu zaobchádzaniu s transakciami typu R pri rovnakých alebo nižších nákladoch pre spotrebiteľov.
Na účely prvého pododseku sa vo výpočte poplatkov za transakciu typu R zohľadňujú iba tie kategórie nákladov, ktoré priamo a jednoznačne súvisia so spracovaním transakcie typu R. Tieto náklady sa určujú presne.
Štruktúra výšky nákladov vrátane osobitného uvedenia každej z ich zložiek tvorí súčasť dohovoru, aby sa umožnilo ľahké overovanie a monitorovanie.
3.
Odseky 1 a 2
sa uplatňujú
primerane
na ▌ jednostranné dohody
poskytovateľa platobných služieb a bilaterálne dohody medzi poskytovateľmi platobných služieb
, ktoré majú obdobný cieľ alebo účinok
ako multilaterálna dohoda
.
▌
Článok 8 Dostupnosť platieb
1.
Platiteľ
vykonávajúci úhradu
na
platobný účet príjemcu v rámci Únie neurčuje členský štát, v ktorom musí byť daný platobný účet otvorený za predpokladu, že daný platobný účet je dostupný
v súlade s článkom 3.
2.
Príjemca
prijímajúci úhradu alebo
používajúci inkaso na
prijímanie
finančných prostriedkov
od platiteľa, ktorý má otvorený platobný účet v rámci Únie, neurčuje členský štát, v ktorom má byť daný platobný účet otvorený za predpokladu, že daný platobný účet je dostupný
v súlade s článkom 3.
Článok 9 Príslušné orgány
1.
Členské štáty vymenujú za príslušné orgány zodpovedné za zaisťovanie súladu s týmto nariadením verejné orgány, orgány uznané na základe vnútroštátnych právnych predpisov alebo uznané verejnými orgánmi výslovne splnomocnenými na tento účel na základe vnútroštátnych právnych predpisov vrátane národných centrálnych bánk.
Členské štáty môžu ako príslušné orgány určiť jestvujúce orgány
2.
Členské štáty upovedomia Komisiu o príslušných orgánoch
vymenovaných podľa
odseku 1 do
1. februára 2013
.
Bezodkladne informujú Komisiu a
Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) (ďalej len „EOB“) o
každej následnej zmene týkajúcej sa týchto orgánov.
3.
Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány uvedené v odseku 1 mali všetky právomoci nevyhnutné na výkon svojich povinností.
Ak existuje viac ako jeden príslušný orgán pre záležitosti, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie na ich území, členské štáty zabezpečia, aby tieto orgány úzko spolupracovali, aby mohli účinne plniť svoje príslušné povinnosti.
4.
Príslušné orgány účinne monitorujú dodržiavanie tohto nariadenia
poskytovateľmi platobných služieb
a prijímajú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie tohto dodržiavania.
Príslušné orgány navzájom spolupracujú v súlade s článkom 24 smernice 2007/64/ES a článkom 31 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
Článok 10 Sankcie
1.
Členské štáty stanovia do
1. februára 2013
pravidlá o sankciách uplatniteľných za porušovanie tohto nariadenia a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich zavedenia.
Takéto sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
Členské štáty oznámia tieto pravidlá a opatrenia Komisii do
1. augusta 2013
a bezodkladne jej oznámia všetky následné zmeny a doplnenia, ktoré sa ich týkajú.
1a.
Sankcie uvedené v odseku 1 sa neuplatňujú na spotrebiteľov.
Článok 11 Postupy mimosúdneho podávania sťažností a nápravy
1.
Členské štáty zavedú primerané a účinné postupy mimosúdneho podávania sťažností a nápravy s cieľom urovnať spory
týkajúce sa práv a povinností vyplývajúcich
z tohto nariadenia medzi používateľmi platobných služieb orgány
, prípadne
a ich poskytovateľmi platobných služieb.
Na tieto účely členské štáty poveria existujúce zriadia nové orgány.
2.
Členské štáty upovedomia Komisiu o orgánoch uvedených v odseku 1 do
1. februára 2013
.
Bezodkladne informujú Komisiu o každej následnej zmene týkajúcej sa týchto orgánov.
2a.
Členské štáty môžu stanoviť, že tento článok sa uplatňuje iba na používateľov platobných služieb, ktorí sú spotrebitelia, alebo používateľov platobných služieb, ktorí sú spotrebitelia a mikropodniky.
Členské štáty informujú Komisiu o všetkých takýchto opatreniach do 1. augusta 2013.
Článok 11a
Delegovanie právomoci
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 12 prijať delegované akty týkajúce sa zmeny a doplnenia prílohy s cieľom zohľadňovať technický pokrok a vývoj na trhu.
Článok 12 Vykonávanie delegovania právomoci
1.
Právomoc prijímať delegované akty ▌ sa Komisii udeľuje
za podmienok stanovených v tomto článku
.
1a.
Delegovanie právomoci uvedené v článku 11a sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od ...
*
Ú. v.: vložte prosím dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
.
Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia.
Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
1b.
Delegovanie právomoci uvedené v článku 11a môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej.
Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený.
Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
2.
Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
3.
Delegovaný akt prijatý podľa článku 11a nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote troch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku.
Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o tri mesiace.
▌
Článok 16 Preskúmanie
Komisia do
1. februára 2017
predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
,
Európskej centrálnej banke a
Európskemu orgánu pre bankovníctvo
správu o uplatňovaní tohto nariadenia, ku ktorej podľa potreby pripojí návrh.
Článok 17 Prechodné ustanovenia
-1.
Odchylne od článku 5 ods. 1 a 2 môžu členské štáty umožniť poskytovateľom platobných služieb poskytovať služby konverzie pre vnútroštátne platobné transakcie používateľom platobných služieb, čo používateľom platobných služieb, ktorí sú spotrebitelia, umožní naďalej používať BBAN namiesto identifikátora platobných účtov uvedeného v bode 1 písm. a) prílohy pod podmienkou, že je zabezpečená interoperabilita technickou a bezpečnou konverziou BBAN platiteľa a príjemcu platieb na príslušný identifikátor platobného účtu uvedený v bode 1 písm. a) prílohy.
Tento identifikátor platobného účtu sa v prípade potreby doručí používateľovi platobných služieb, ktorý iniciuje platbu, pred vykonaním tejto platby.
V takomto prípade nevyrubujú poskytovatelia platobných služieb používateľovi platobných služieb žiadne poplatky, ktoré by priamo alebo nepriamo súviseli s týmito službami konverzie.
1.
Poskytovatelia platobných služieb
ponúkajúci platobné služby denominované v eurách a
sídliaci v členskom štáte, ktorý nemá euro ako svoju menu, splnia do
31. októbra 2016
ustanovenia článku 3 v
prípade, že ponúkajú platobné služby denominované v eurách
.
Ak však ktorýkoľvek takýto členský štát zavedie euro ako svoju menu pred
31. októbrom 2015
, poskytovateľ platobných služieb sídliaci v tomto členskom štáte splní ustanovenia článku 3 do jedného roka odo dňa, kedy sa príslušný členský štát stal členom eurozóny.
2.
Členské štáty môžu do 1. februára 2016 povoliť svojim príslušným orgánom, aby upustili od všetkých alebo niektorých požiadaviek na úhrady a inkasá ustanovených v článku 5 ods. 1 a 2 v prípade úhrad alebo inkás, ktorých kumulatívny podiel na trhu na základe oficiálnych platobných štatistických údajov uverejňovaných každý rok Európskou centrálnou bankou je menej ako 10 % celkového počtu úhrad alebo inkás v tomto členskom štáte.
2a.
Členské štáty môžu do 1. februára 2016 povoliť svojim príslušným orgánom, aby upustili od všetkých alebo niektorých požiadaviek ustanovených v článku 5 ods. 1 a 2 pri tých platobných transakciách, ktoré boli vygenerované platobnou kartou na predajnom mieste a ktorých výsledkom je inkaso z platobného účtu identifikovaného číslom BBAN alebo IBAN.
2b.
Odchylne od článku 5 ods. 1 a 2 môžu členské štáty do 1. februára 2016 umožniť svojim príslušným orgánom, aby v súvislosti s používateľmi platobných služieb, ktorí iniciujú alebo prijímajú jednotlivé úhrady alebo inkasá, ktoré sú na účely prenosu zoskupené, upustili od špecifickej požiadavky používať formáty správ stanovené v ods. 1 písm. b) prílohy uvedenej v článku 4a ods. 1 písm. d).
Napriek možnému upusteniu od požiadavky sú poskytovatelia platobných služieb povinní splniť požiadavky stanovené v článku 4a ods. 1 písm. d) v prípade, ak používateľ platobnej služby takúto službu požaduje.
2c.
Odchylne od článku 5 ods. 1 a 2 môžu členské štáty odložiť vykonávanie požiadaviek týkajúcich sa ustanovenia kódu BIC pre vnútroštátne platobné transakcie v článku 4a ods. 4, 5 a 7 do 1. februára 2016.
2d.
Ak má členský štát v úmysle využiť výnimku uvedenú v odsekoch -1, 2, 2a, 2b alebo 2c, oznámi to Komisii do 1. februára 2013 a následne povolí svojim príslušným orgánom upustiť podľa potreby od niektorých alebo všetkých požiadaviek stanovených v článku 4a, v článku 5 ods. 1 alebo 2 a v prílohe pre relevantné platobné transakcie, ako sa uvádza v príslušných odsekoch alebo pododsekoch a na obdobie nie dlhšie ako trvanie výnimky.
Členské štáty oznámia Komisii platobné transakcie, na ktoré sa výnimka vzťahuje, a každú ďalšiu zmenu.
2e.
Poskytovatelia platobných služieb sídliaci v členskom štáte, ktorý nemá euro ako svoju menu, a používatelia platobných služieb využívajúci platobné služby v takomto členskom štáte splnia požiadavky uvedené v článku 4 a v článku 4a do 31. októbra 2016.
Prevádzkovatelia retailových platobných systémov určených pre členský štát, ktorý nemá euro ako svoju menu, splnia požiadavky stanovené v článku 4 ods. 2 do 31. októbra 2016.
Ak však ktorýkoľvek takýto členský štát zavedie euro ako svoju menu pred 31. októbrom 2015, poskytovatelia platobných služieb, prípadne prevádzkovatelia platobných systémov sídliaci v tomto členskom štáte a používatelia platobných služieb využívajúci platobné služby v tomto členskom štáte splnia príslušné ustanovenia do jedného roka odo dňa, kedy sa príslušný členský štát stal členom eurozóny, avšak nie skôr ako v príslušné dni určené pre členské štáty, ktoré majú euro ako svoju menu k ...
*
Ú. v.: Vložte prosím dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
.
Článok 18
Zmeny a doplnenia
nariadenia (ES) č. 924/2009
Nariadenie (ES) č. 924/2009 sa týmto mení a dopĺňa takto:
-1.
V článku 2 sa bod 10 nahrádza takto:
10.
‚finančné prostriedky‘ sú bankovky a mince, prostriedky prevádzané v bezhotovostnej forme a elektronické peniaze vymedzené v článku 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES zo 16. septembra 2009 o začatí a vykonávaní činností a dohľade nad obozretným podnikaním inštitúcií elektronického peňažníctva.
.
–––––––––––––––––––––––––––-
EÚ L 267, 10.10.2009, s.
7.
-1a.
V článku 3 sa ods. 1 nahrádza takto:
1.
Poplatky, ktoré poskytovateľ platobných služieb účtuje používateľovi platobných služieb v súvislosti s cezhraničnými platbami, sú rovnaké ako poplatky, ktoré tento poskytovateľ platobných služieb účtuje tomuto používateľovi platobných služieb za zodpovedajúce vnútroštátne platby v tej istej hodnote a v rovnakej mene.
-1b.
Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 2 sa vypúšťa;
b)
odsek 3 sa nahrádza takto:
Poskytovateľ platobných služieb môže používateľovi platobných služieb účtovať dodatočné poplatky k poplatkom podľa článku 3 ods. 1, ak tento používateľ dá poskytovateľovi platobných služieb pokyn na vykonanie cezhraničnej platby bez uvedenia čísla IBAN a v prípade potreby bez uvedenia kódu BIC prináležiaceho platobnému účtu v inom členskom štáte v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č..../2012 z ...
+
Ú. v.: Vložte prosím číslo, dátum a odkaz na uverejnenie tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho nariadenia.
, ktorým sa ustanovujú technické a obchodné požiadavky pre úhrady a inkasá v eurách*.
Tieto poplatky sú primerané a zodpovedajú nákladom.
Poskytovateľ platobných služieb sa na týchto poplatkoch dohodne s používateľom platobných služieb.
Poskytovateľ platobných služieb oznamuje používateľovi platobných služieb výšku dodatočných poplatkov v dostatočnom predstihu predtým, než je používateľ platobných služieb takouto dohodou viazaný.
____________
* Ú. v.
EÚ L .... .
-1c.
V článku 5 sa odsek 1 nahrádza takto:
1.
Členské štáty s účinnosťou od 1. februára 2016 odstránia vnútroštátne vykazovacie povinnosti založené na bankovom zúčtovaní uložené poskytovateľom platobných služieb na účely štatistiky platobnej bilancie, ktoré sa týkajú platobných transakcií ich zákazníkov.
2.
Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:
a)
v odseku 1 sa
dátum
„pred 1. novembrom 2012“
nahrádza dátumom
„pred
1. februárom 2017
“.
b)
v odseku 2 sa
dátum
„pred 1. novembrom 2012“
nahrádza dátumom
„pred
1. februárom 2017
“.
c)
v odseku 3 sa
dátum
„pred 1. novembrom 2012“
nahrádza dátumom
„pred
1. februárom 2017
“.
3.
Článok 8 sa vypúšťa.
Článok 19 Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v
Úradnom vestníku Európskej Únie
.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V
Za Európsky parlament Za Radu
predseda predseda
PRÍLOHA
TECHNICKÉ POŽIADAVKY (
ČLÁNOK 4a
)
1.
Popri základných požiadavkách stanovených v článku 4a
sa na úhradu
a
inkasá
uplatňujú tieto technické požiadavky
:
a)
Identifikátorom platobného účtu, ktorý sa uvádza v článku 4a ods. 1 písm. a) a c), musí byť IBAN.
b)
Normou pre formát správ, ktorý sa uvádza v článku 4a ods. 1 písm. b) a d), musí byť norma ISO 20022 XML.
▌
d)
Do poľa s údajmi o poukázaní prostriedkov sa musí umožniť vloženie najmenej 140 znakov.
Platobné schémy môžu umožňovať vyšší počet znakov s výnimkou prípadov, keď zariadenie používané na zasielanie informácií má technické obmedzenia súvisiace s počtom znakov; v takom prípade sa uplatňuje toto technické obmedzenie.
e)
Referenčné informácie o poukázaní prostriedkov a všetky ďalšie údaje poskytnuté v súlade s bodmi 2 a 3 tejto prílohy si musia poskytovatelia platobných služieb podávať cez platobný reťazec v úplnom znení a bezo zmien.
f)
Keď budú
požadované
údaje k
dispozícii v
elektronickej podobe, platobné transakcie musia
umožniť
plne automatizované elektronické spracúvanie vo všetkých fázach postupu platobného reťazca (priame spracovanie medzi jednotlivými koncovými bodmi), ktoré umožní, aby sa celý platobný postup uskutočňoval elektronicky bez potreby opätovného manuálneho zadávania či zasahovania.
Toto sa musí vzťahovať aj na výnimočné spracúvanie úhrad a inkás, kedykoľvek je to možné.
g)
V platobných schémach sa nesmie stanoviť minimálna hranica sumy platobnej transakcie, od ktorej sú možné úhrady a inkasá,
avšak spracovávanie platobných transakcií s nulovou výškou sa nevyžaduje
.
h)
Platobné schémy nemusia vykonávať úhrady a inkasá presahujúce výšku 999 999 999,99 EUR.
2.
Popri požiadavkách uvedených v bode 1 sa na úhrady uplatňujú tieto požiadavky:
▌
b)
Údaje uvedené v článku 4a ods. 2 písm. a) sú tieto
:
i)
meno platiteľa a/alebo IBAN platobného účtu platiteľa;
ii)
suma
úhrady;
iii)
IBAN platobného účtu príjemcu;
iv)
meno príjemcu
, ak je k dispozícii
;
v)
ďalšie informácie o prevode.
ba)
Údaje uvedené v článku 4a ods. 2 písm. b) sú tieto:
i)
meno platiteľa;
ii)
IBAN platobného účtu platiteľa;
iii)
suma úhrady;
iv)
IBAN platobného účtu príjemcu;
v)
ďalšie
informácie o prevode;
vi)
akýkoľvek identifikačný kód príjemcu;
vii)
meno akejkoľvek referenčnej strany príjemcu;
viii)
akýkoľvek účel úhrady;
ix)
akákoľvek kategória úhrady.
c)
Okrem toho má poskytovateľ platobných služieb platiteľa poskytnúť poskytovateľovi platobných služieb príjemcu tieto povinné údaje:
i)
BIC poskytovateľa platobných služieb platiteľa (ak sa poskytovatelia platobných služieb zainteresovaní na platobnej transakcii nedohodnú inak);
ii)
BIC poskytovateľa platobných služieb príjemcu (ak sa poskytovatelia platobných služieb zainteresovaní na platobnej transakcii nedohodnú inak);
iii)
identifikačný kód platobnej schémy;
iv)
termín zúčtovania úhrady;
v)
referenčné číslo poskytovateľa platobných služieb platiteľa týkajúce sa správy o úhrade.
ca)
Údaje uvedené v článku 4a ods. 2 písm. c) sú tieto:
i)
meno platiteľa;
ii)
suma úhrady;
iii)
všetky informácie o prevode.
3.
Popri požiadavkách uvedených v bode 1 sa na inkasá uplatňujú tieto požiadavky:
▌
a)
Údaje uvedené v článku 4a ods. 3 písm. a) bod i) sú tieto
:
i)
typ inkasa (trvalé, jednorazové, prvé, posledné alebo zrušenie);
ii)
meno príjemcu;
iii)
IBAN platobného účtu príjemcu, na ktorý sa má pripísať inkasovaná suma;
iv)
meno platiteľa
, ak je k dispozícii
;
v)
IBAN platobného účtu platiteľa, ktorý sa má zaťažiť;
vi)
jednoznačný referenčný údaj o oprávnení;
vii)
v prípade, že oprávnenie udelil platiteľ po ...
*
Ú. v.: Vložte prosím dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
,
dátum
jeho
podpísania ▌;
viii)
výška inkasovanej sumy;
ix)
ak oprávnenie prebral iný príjemca ako príjemca, ktorý oprávnenie vydal,
jednoznačný referenčný údaj o oprávnení, ako ho uvádza pôvodný príjemca, ktorý ▌ oprávnenie
vydal
;
x)
identifikátor príjemcu;
xi)
ak oprávnenie prebral iný príjemca ako príjemca, ktorý oprávnenie vydal,
identifikátor pôvodného príjemcu, ktorý ▌ oprávnenie
vydal
;
xii)
ďalšie informácie o prevode od príjemcu platiteľovi ▌
;
xiia)
akýkoľvek účel inkasovania;
xiib)
akákoľvek kategória účelu inkasovania.
b)
Údaje uvedené v článku 4a ods. 3 písm. b) sú tieto
:
i)
▌ BIC poskytovateľa platobných služieb príjemcu (ak sa poskytovatelia platobných služieb zainteresovaní na platobnej transakcii nedohodnú inak);
ii)
▌ BIC poskytovateľa platobných služieb platiteľa (ak sa poskytovatelia platobných služieb zainteresovaní na platobnej transakcii nedohodnú inak);
iii)
meno referenčnej strany platiteľa (ak sa zúčastňuje na dematerializovanom oprávnení);
iv)
identifikačný kód referenčnej strany platiteľa (ak je uvedený v dematerializovanom oprávnení);
v)
meno referenčnej strany príjemcu (ak je uvedený v dematerializovanom oprávnení);
vi)
identifikačný kód referenčnej strany príjemcu (ak je uvedený v dematerializovanom oprávnení);
vii)
identifikačný kód platobnej schémy;
viii)
termín zúčtovania inkasa;
ix)
referenčný údaj poskytovateľa platobných služieb príjemcu týkajúci sa inkasa;
x)
typ oprávnenia;
xi)
typ inkasa (trvalé, jednorazové, prvé, posledné alebo zrušenie);
xii)
meno príjemcu;
xiii)
IBAN platobného účtu príjemcu, na ktorý sa má pripísať inkasovaná suma;
xiv)
meno platiteľa, ak je k dispozícii;
xv)
IBAN platobného účtu platiteľa, ktorý sa má zaťažiť;
xvi)
jednoznačný referenčný údaj o oprávnení;
xvii)
dátum podpísania oprávnenia v prípade, že oprávnenie je udelené platiteľovi po ...
*
Ú. v.: Vložte prosím dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
;
xviii)
výška inkasovanej sumy;
xix)
jednoznačný referenčný údaj o oprávnení, ako ho uvádza pôvodný príjemca, ktorý oprávnenie vydal (ak oprávnenie prebral iný príjemca ako príjemca, ktorý oprávnenie vydal);
xx)
identifikátor príjemcu;
xxi)
identifikátor pôvodného príjemcu, ktorý oprávnenie vydal (ak oprávnenie prebral iný príjemca ako príjemca, ktorý oprávnenie vydal);
xxii)
ďalšie
informácie o prevode od príjemcu platiteľovi.
c)
Údaje uvedené v článku 4a ods. 3 písm. c) sú tieto:
i)
jednoznačný referenčný údaj o oprávnení;
ii)
identifikátor príjemcu;
iii)
meno príjemcu;
iv)
výška inkasovanej sumy;
v)
ďalšie
informácie o prevode;
vi)
identifikačný kód platobnej schémy.
PRÍLOHA
Vyhlásenie Komisie týkajúce sa riadenia SEPA:
Na to, aby sa mohol prechod na SEPA uskutočniť hladko a aby sa mohol v plnej miere rozvinúť potenciál širšieho projektu SEPA, je veľmi dôležité, aby všetky zúčastnené strany, a najmä používatelia vrátane spotrebiteľov, boli úzko zapojené a mohli naplno plniť svoju úlohu.
Hoci zriadenie rady SEPA predstavuje výrazné zlepšenie v riadení projektu SEPA, prechod na SEPA bol doteraz z veľkej časti rozvíjaný zo strany ponuky, a to najmä európskymi bankami, pod záštitou Európskej platobnej rady (EPR).
Komisia sa preto bude počas svojho preskúmania fungovania rady SEPA, ktoré sa uskutoční v roku 2012, zaoberať riadením celého projektu SEPA, a najmä tým, ako lepšie zohľadniť záujmy spotrebiteľov, malých a stredných podnikov, maloobchodníkov a ďalších používateľov.
Komisia preskúma okrem iného zloženie EPR, vzájomné vzťahy medzi EPR a spoločnou riadiacou štruktúrou, napríklad radou EPA, a úlohu tejto spoločnej štruktúry.
Ak sa v hodnotení Komisie potvrdí potreba ďalších iniciatív na zlepšenie riadenia SEPA, Komisia zváži predloženie návrhov.
Vyhlásenie Komisie týkajúce sa preskúmania smernice o platobných službách:
Komisia plne uznáva, že na zabezpečenie širokej podpory pre SEPA zo strany verejnosti je nutné zaistiť vysokú úroveň ochrany platiteľov, najmä v prípade priamych inkás.
Komisia konštatuje, že v súčasnosti mnoho spotrebiteľov využíva v rámci svojich príslušných vnútroštátnych schém priamych inkás právo na bezpodmienečné vrátenie prostriedkov.
Rovnako poznamenáva, že jediný celoeurópsky systém priamych inkás pre spotrebiteľov poskytuje bezpodmienečné právo na vrátenie prostriedkov v prípade autorizovaných platieb počas obdobia ôsmich týždňov.
Toto právo na vrátenie prostriedkov je širšie ako minimum požadované v smernici o platobných službách (smernica 2007/64/ES).
Preto vzhľadom na potrebu zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany spotrebiteľa a pri zohľadnení prevládajúcej situácie na trhu Únie a požiadavky Európskeho parlamentu, ktorú vyjadril počas politickej diskusie o SEPA, na zlepšenie práva na vrátenie prostriedkov Komisia zahrnie preskúmanie existujúcich práv na vrátenie prostriedkov týkajúce sa priamych inkás v Únii do svojej správy podľa článku 87 uvedenej smernice.
Najneskôr do 1. novembra 2012 Komisia predloží túto správu Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Európskej centrálnej banke.
Ak sa v správe Komisie podľa článku 87 smernice o platobných službách potvrdí potreba prepracovať túto smernicu, najmä pokiaľ ide o kritériá týkajúce sa práv na vrátenie prostriedkov, Komisia zváži predloženie návrhov.
Vyhlásenie Komisie týkajúce sa delegovaných aktov:
Komisia zastáva názor, že článok 290 ZFEÚ treba vykladať tak, že Komisia je pri príprave a prijímaní delegovaných aktov nezávislá.
Štandardné odôvodnenie o odbornom poradenstve, ktoré sa nachádza v spoločnej dohode troch inštitúcií, zodpovedá takémuto výkladu.
Komisia preto vyjadruje poľutovanie nad tým, že odôvodnenie 22 tohto nariadenia nie je v súlade so spoločnou dohodou.
