P7_TA-PROV(2011)0390
Pozícia a záväzok EÚ pred zasadnutím OSN na vysokej úrovni o prevencii a kontrole neprenosných chorôb
B7-0488 , a 0489/2011
Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. septembra 2011 o pozícii a záväzku Európskej únie pred zasadnutím OSN na vysokej úrovni o prevencii a kontrole neprenosných chorôb
Európsky parlament
, –
so zreteľom na akčný plán Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) týkajúci sa celosvetovej stratégie prevencie a kontroly neprenosných chorôb v rokoch 2008 – 2013 http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf
,
–
so zreteľom na rezolúciu WHO z 11. septembra 2006 o prevencii a kontrole neprenosných chorôb v európskom regióne WHO http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf
,
–
so zreteľom na rezolúciu OSN 64/265 z októbra 2010 o prevencii a kontrole neprenosných chorôb http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E
,
–
so zreteľom na Moskovské vyhlásenie o zdravom životnom štýle a kontrole neprenosných chorôb z apríla 2011 http://www.un.org/en/ga/president/65/issues/moscow_declaration_en.pdf
,
–
so zreteľom na rezolúciu Svetového zdravotníckeho zhromaždenia o neprenosných chorobách z mája 2011 http://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA64/A64_R11-en.pdf
,
–
so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN o prevencii a kontrole neprenosných chorôb http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E
,
–
so zreteľom na správu WHO z roku 2008 o celosvetovom dohľade nad chronickými respiračnými chorobami a o ich prevencii a kontrole http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf
,
–
so zreteľom na parmskú deklaráciu a záväzok konať, ktorý prijali členské štáty európskeho regiónu WHO v marci 2011 http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/78608/E93618.pdf
,
–
so zreteľom na Astúrske vyhlásenie WHO z roku 2011 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php
,
–
so zreteľom na Európsku chartu boja proti obezite, ktorá bola prijatá v novembri 2006 http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0009/87462/E89567.pdf
,
–
so zreteľom na články 168 a 179 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),
–
so zreteľom na článok 35 Charty základných práv Európskej únie,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 1. februára 2007 o podpore zdravého stravovania a telesnej aktivity: európsky rozmer prevencie nadváhy, obezity a chronických ochorení Ú. v.
EÚ C 250 E, 25.10.2007, s.
93.
a na svoje uznesenie z 25. septembra 2008 o Bielej knihe o stratégii riešenia zdravotných problémov súvisiacich s výživou, nadváhou a obezitou v Európe Ú. v.
EÚ C 8 E, 14.1.2010, s.
97.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 12. júla 2007 o opatreniach na boj proti srdcovo-cievnym ochoreniam Ú. v.
EÚ C 175 E, 10.7.2008, s.
561.
, na uznesenie z 10. apríla 2008 o boji proti rakovine v rozšírenej Európskej únii Ú. v.
EÚ C 247 E, 15.10.2009, s.
11.
a na svoje vyhlásenie z 27. apríla 2006 o cukrovke Ú. v.
EÚ C 296 E, 6.12.2006, s.
273.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o hodnotení európskeho akčného plánu v oblasti životného prostredia a zdravia na obdobie rokov 2004 – 2010 v polovici trvania Ú. v.
EÚ C 298 E, 4.12.2009, s.
83.
,
–
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 1600/2002/ES, ktorým sa ustanovuje šiesty environmentálny akčný program Spoločenstva Ú. v.
ES L 242, 10.9.2002, s.
1.
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2010 o demografických výzvach a solidarite medzi generáciami Prijaté texty, P7_TA(2010)0400 .
a na uznesenie z 8. marca 2011 o zmierňovaní nerovností v oblasti zdravia v EÚ Prijaté texty, P7_TA(2011)0081 .
,
–
so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. mája 2010 o oznámení Komisie s názvom Boj proti rakovine: európske partnerstvo Ú. v.
EÚ C 81 E, 15.3.2011, s.
95.
a na bielu knihu Komisie nazvanú Adaptácia na zmenu klímy: Európsky rámec opatrení Ú. v.
EÚ C 81 E, 15.3.2011, s.
115.
,
–
so zreteľom na rozhodnutie Rady z 2. júna 2004 o uzavretí Rámcového dohovoru Svetovej zdravotníckej organizácie o kontrole tabaku (2004/513/ES) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:213:0008:0024:EN:PDF
,
–
so zreteľom na závery Rady o zdraví srdca v roku 2004 www.consilium.europa.eu/uedocs/NewsWord/en/lsa/80729.doc
,
–
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, ktorým sa ustanovuje druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:301:0003:0013:en:PDF
,
–
so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) http://cordis.europa.eu/documents/documentlibrary/90798681EN6.pdf
,
–
so zreteľom na závery Rady o inovačných prístupoch k chronickým ochoreniam v oblasti verejného zdravia a systémov zdravotnej starostlivosti zo 7. decembra 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
,
–
so zreteľom na závery Rady o spoločných hodnotách a zásadách v zdravotníckych systémoch Európskej únie z 22. júna 2006 a na závery Rady s názvom Smerom k moderným, pružne reagujúcim a udržateľným systémom zdravotnej starostlivosti zo 6. júna 2011 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
,
–
so zreteľom na závery Rady o úlohe EÚ v oblasti celosvetového zdravia z 10. mája 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
,
–
so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,
A.
keďže podľa WHO je 86 % úmrtí v Európe spôsobených neprenosnými chorobami;
B.
keďže štyri najrozšírenejšie neprenosné choroby sú kardiovaskulárne ochorenia, respiračné choroby, rakovina a cukrovka; keďže ďalšie významné neprenosné choroby by sa nemali zanedbávať;
C.
keďže kardiovaskulárne ochorenia sú najčastejšou príčinou úmrtia a každý rok usmrtia viac než dva milióny osôb; keďže najrozšírenejším kardiovaskulárnym ochorením je ischemická choroba srdca a mozgová mŕtvica, ktoré spôsobujú viac než tretinu (741 000) a o niečo viac ako štvrtinu (508 000) všetkých úmrtí na kardiovaskulárne ochorenia;
D.
keďže rakovina je druhou najčastejšou príčinou úmrtia a vyskytuje sa u 3 – 4 % populácie, pričom v staršom veku sa výskyt zvyšuje na 10 – 15 %; keďže každý rok je rakovina diagnostikovaná podľa odhadov u 2,45 milióna osôb v EÚ a zaznamenaných je 1,23 milióna úmrtí; keďže výskyt rakoviny u detí sa v Európe zvyšuje o viac ako 1 % ročne;
E.
keďže ochorenia, ktorým možno predchádzať, napríklad astma a chronická obštrukčná choroba pľúc, postihujú milióny osôb v Európe;
F.
keďže neexistuje žiadna globálna stratégia ani iniciatíva EÚ, ktorá by bola komplexne zameraná na cukrovku (typu 1 a typu 2), ktorou podľa odhadov trpí viac než 32 miliónov občanov EÚ, pričom podobný počet osôb trpí poruchou glukózovej tolerancie, ktorá sa s veľkou pravdepodobnosťou vyvinie do klinickej cukrovky; keďže sa očakáva, že tieto údaje sa do roku 2030 zvýšia o 16 % v dôsledku epidémie obezity, starnutia európskej populácie a ďalších faktorov, ktoré sa ešte musia stanoviť a ktoré si vyžadujú dlhodobejší výskum;
G.
keďže štyri rizikové faktory spolu spôsobujú väčšinu chronických neprenosných chorôb; fajčenie, nevyvážená strava, konzumácia alkoholu a nedostatok telesnej aktivity; keďže vystavenie látkam znečisťujúcim životné prostredie je piatym významným faktorom, ktorý treba brať do úvahy;
H.
keďže fajčenie je najčastejšou príčinou úmrtí, ktorým je možné predísť, a spôsobuje smrť jedného z dvoch dlhodobých fajčiarov;
I.
keďže konzumácia alkoholu,
nevyvážená
strava
, znečistenie životného prostredia
a nedostatok telesnej aktivity môžu významne zvýšiť riziko vzniku niektorých typov kardiovaskulárnych ochorení, rakoviny a cukrovky;
J.
keďže stále viac sa vyzdvihuje významná úloha telesnej aktivity pri prevencii neprenosných chorôb;
K.
keďže sedem rizikových faktorov, ktoré môžu prispieť k predčasnému úmrtiu (vysoký krvný tlak, vysoká hladina cholesterolu, vysoký index telesnej hmotnosti, nedostatočná konzumácia ovocia a zeleniny, nedostatok pohybu, nadmerná spotreba alkoholu, fajčenie), súvisí so stravovacími návykmi a s návykmi v oblasti fyzickej aktivity;
L.
keďže väčšine chronických neprenosných chorôb je možné predísť, konkrétnejšie obmedzením alebo vyvarovaním sa kľúčových rizikových faktorov, napríklad fajčenia, nevyváženej stravy, chýbajúcej telesnej aktivity, konzumácie alkoholu a vystaveniu určitým chemickým látkam; keďže účinná environmentálna politika vrátane presadzovania platných právnych predpisov a noriem ponúka veľké možnosti v oblasti prevencie;
M.
keďže pri vypracúvaní stratégií prevencie a včasnej identifikácie by sa mali zobrať do úvahy aj ďalšie činitele, ako je vek, pohlavie, genetické dispozície alebo fyziologický stav vrátane obezity;
N.
keďže u väčšiny neprenosných chorôb sa prejavujú rovnaké ťažkosti, ako napríklad chronická bolesť a problémy v oblasti mentálneho zdravia, ktoré majú na pacientov a kvalitu ich života priamy vplyv a ktoré by sa mali riešiť spoločným horizontálnym prístupom, aby mohli systémy zdravotníctva bojovať proti týmto chorobám nákladovo účinnejšie;
O.
keďže naďalej existujú nevyužité možnosti, pokiaľ ide o prevenciu ochorení, a to aj napriek tomu, že bolo preukázané, že stratégiami prevencie neprenosných chorôb, ktoré sa uplatňujú na celú populáciu, sa trvalo znižujú náklady;
P.
keďže 97 % výdavkov na zdravotníctvo ide v súčasnosti do liečby a len 3 % sa investujú do prevencie a keďže náklady na liečbu a manažment neprenosných chorôb sa dramaticky zvyšujú vďaka širšej dostupnosti diagnostických prostriedkov a liečby;
Q.
keďže WHO považuje nárast neprenosných chorôb za epidémiu a odhaduje, že táto epidémia si do roku 2030 môže vyžiadať život 52 miliónov osôb;
R.
keďže Svetové ekonomické fórum a Harvardská univerzita uverejnili údaje, v ktorých sa odhaduje, že neprenosné choroby spôsobia v rokoch 2005 až 2030 zníženie celosvetovej hospodárskej produkcie o 25 triliónov EUR;
S.
keďže neprenosné choroby by mohli zabrániť splneniu stratégie Európa 2020 a pripraviť ľudí o právo žiť zdravý a produktívny život;
T.
keďže EÚ má ústredné miesto pri urýchľovaní napredovania v oblasti globálnych zdravotníckych výziev vrátane rozvojových cieľov tisícročia v oblasti zdravotníctva a neprenosných chorôb, ako sa uvádza v záveroch Rady o úlohe EÚ v oblasti globálneho zdravotníctva;
U.
keďže určité faktory neprenosných chorôb sú bezpochyby spojené s globálnymi problémami, napríklad so znečisťovaním životného prostredia, a mali by sa preto riešiť na globálnej úrovni; keďže na iné aspekty je možné sa zamerať na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni podľa zásady subsidiarity;
V.
keďže prenatálne podmienky, vrátane vystavenia znečisteniu životného prostredia, majú celoživotný vplyv na mnohé hľadiská zdravia a životných podmienok, najmä pokiaľ ide o pravdepodobnosť vzniku respiračných chorôb, a môžu u ľudí spôsobovať vyššiu náchylnosť k vzniku rakoviny a cukrovky;
W.
keďže napriek tomu, že ľudia žijú v priemere dlhšie a zdravšie ako predchádzajúce generácie, EÚ čelí v súvislosti so starnutím populácie a s novým fenoménom veľmi starých osôb epidémii chronických ochorení a multimorbidity, ako aj s tým súvisiacej hrozbe zvýšeného tlaku na udržateľnosť vnútroštátnych zdravotníckych systémov;
X.
keďže sociálno-ekonomické faktory sú aj významnými určujúcimi činiteľmi pre otázku zdravia a rozdiely v oblasti zdravia existujú medzi členskými štátmi, ako aj v rámci nich;
Y.
keďže podľa odhadov bude do roku 2020 v Európe chýbať až milión zdravotníckych pracovníkov vrátane všeobecných lekárov, sestier, zubárov, farmaceutov a fyzioterapeutov;
Z.
keďže sociálne a environmentálne faktory by sa mali jednoznačne identifikovať ako činitele s určujúcim vplyvom na zdravie vzhľadom na to, že napríklad znečistenie ovzdušia vo vnútornom prostredí každý rok spôsobí úmrtie 1,6 milióna osôb, a z tohto dôvodu predstavuje obrovské environmentálne zdravotné riziko v Európe a vedie k významnému skráteniu predpokladanej dĺžky života a produktivity;
AA.
keďže občania EÚ sú znepokojení možným vplyvom životného prostredia na ich zdravie, pričom najväčšie obavy majú z potenciálnych vplyvov nebezpečných chemických látok; keďže v 27 členských štátoch EÚ napríklad každoročné úmrtie viac ako 455 000 osôb na srdcovo-dýchacie ochorenia súvisí so znečistením jemnými časticami;
1.
žiada Komisiu a členské štáty EÚ, aby prijali silný politický záväzok, ktorý bude zodpovedať významu a závažnosti globálnej epidémie neprenosných chorôb;
2.
naliehavo vyzýva EÚ, aby presadzovala odvážny cieľ znižovať úmrtnosť na neprenosné choroby, ktorým sa dá predísť, napríklad cieľ WHO znížiť úmrtnosť na vnútroštátnej úrovni do roku 2025 o 25 % v porovnaní s úrovňou v roku 2010;
3.
vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby schválili týchto päť kľúčových záväzkov a aby ich začlenili do politického vyhlásenia, ktoré sa prijme v septembri 2011 na zasadnutí OSN na vysokej úrovni týkajúcom sa neprenosných chorôb:
–
zníženie úmrtnosti na neprenosné choroby, ktorým sa dá predísť, o 25 % do roku 2025, tak ako to navrhuje WHO;
–
zavedenie úsporných a šetriacich zásahov vrátane urýchleného vykonania Rámcového dohovoru Svetovej zdravotníckej organizácie o kontrole tabaku, lepší prístup k zdravej výžive a jej podpore vrátane akcií na zníženie príjmu soli, cukru, nasýtených tukov a trans-mastných kyselín, účinné opatrenia na zníženie konzumácie alkoholu a podpora telesných aktivít a prístupu k nim, ako aj zníženie vystavenia znečisteniu životného prostredia v rámci celej populácie vrátane látok narúšajúcich endokrinný systém a iných látok znečisťujúcich životné prostredie;
–
sledovanie trendov, pokiaľ ide o úmrtia na neprenosné ochorenia a spoločné rizikové faktory neprenosných chorôb;
–
vytvorenie globálnych a vnútroštátnych mechanizmov vyvodzovania zodpovednosti pre všetky kľúčové zúčastnené strany;
–
vytvorenie partnerstva na vysokej úrovni v roku 2012 na podporu vykonávania odporúčaní a organizácia zasadnutia na vysokej úrovni v roku 2014 s cieľom preskúmať mieru splnenia záväzkov;
4.
vyzýva EÚ a členské štáty EÚ, aby aktívne uplatňovali politickú deklaráciu, ktorá sa má vydať v nadväznosti na zasadnutie na vysokej úrovni, a zapojili do tohto procesu všetky príslušné agentúry a inštitúcie EÚ s cieľom zamerať sa na riešenie výziev v súvislosti s neprenosnými chorobami;
5.
vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili oblasť primárnej prevencie, výskumu, včasnej diagnostiky a manažmentu štyroch najrozšírenejších neprenosných chorôb, t. j. kardiovaskulárnych ochorení, respiračných chorôb, rakoviny a cukrovky, bez toho, aby zanedbali ostatné závažné neprenosné ochorenia, ako sú mentálne a neurologické poruchy vrátane Alzheimerovej choroby; zdôrazňuje význam včasnej identifikácie osôb s vysokým rizikom ochorenia na tieto choroby alebo úmrtia v súvislosti s nimi alebo osôb, ktoré trpia predispozíciami, chronickými alebo vážnymi chorobami a rizikovými faktormi, ktoré zhoršujú neprenosné choroby;
6.
zdôrazňuje potrebu integrovaného a holistického prístupu k dlhodobým ochoreniam, ktorý bude zameraný na pacienta a ktorého súčasťou bude prevencia ochorení a podpora zdravia, skorá diagnostika, monitoring a vzdelávanie, ako aj kampane v oblasti zvyšovania povedomia verejnosti o rizikových faktoroch, predispozíciách a nezdravom životnom štýle (konzumácia tabaku, nevyhovujúca strava, nedostatočná fyzická aktivita a konzumácia alkoholu) a koordinácia nemocničnej starostlivosti a starostlivosti v rámci komunít;
7.
žiada uplatňovať stratégie prevencie neprenosných chorôb od skorého veku; zdôrazňuje, že na školách je potrebné zintenzívniť vzdelávanie o zdravom stravovaní a návykoch v oblasti fyzickej aktivity; poznamenáva, že v celosvetovom meradle by sa mali sprístupniť zdroje určené na takúto vzdelávaciu činnosť;
8.
konštatuje, že by sa mali urýchlene zaviesť politiky zamerané na sociálne, hospodárske a environmentálne faktory a faktory týkajúce sa správania, ktoré súvisia s neprenosnými chorobami, aby sa zabezpečili najúčinnejšie možné reakcie na tieto choroby a aby sa zároveň zvýšila kvalita života a zabezpečila rovnosť v zdraví;
9.
uznáva, že zameranie modelov starostlivosti o chronických pacientov na pokročilé chronické stavy sa musí presmerovať na osoby s neprenosnými chorobami v počiatočných fázach, pričom konečným cieľom by nemalo byť len zvládnutie ochorení, ale aj zlepšenie prognózy pre pacientov s chronickými ochoreniami; zároveň zdôrazňuje význam paliatívnej starostlivosti;
10.
víta, že predchádzajúce predsedníctva EÚ kládli dôraz na prevenciu a kontrolu chronických neprenosných chorôb vrátane prioritného zamerania španielskeho predsedníctva na kardiovaskulárne ochorenia a konferencií poľského predsedníctva na tému detských chronických respiračných chorôb a zdravotnej solidarity – prekonávania rozdielov v zdravotníctve medzi členskými štátmi EÚ;
11.
vyzýva na vytvorenie jednoznačných protokolov a smerníc založených na dôkazoch pre najrozšírenejšie neprenosné choroby s cieľom zabezpečiť náležitý manažment pre pacientov a ich liečbu zo strany celého zdravotníckeho personálu vrátane špecialistov, lekárov primárnej starostlivosti a špecializovaných sestier;
12.
zdôrazňuje potrebu výskumu a vzdelávania v oblasti chronických ochorení na všetkých úrovniach, predovšetkým pokiaľ ide o štyri najrozšírenejšie neprenosné ochorenia, ako aj v oblasti znižovania rizikových faktorov, všeobecných zásahov v oblasti verejného zdravia a interakcií medzi zdrojmi znečisťovania a ich vplyvmi na zdravie, pričom v regiónoch a krajinách s dostatočnými zdrojmi by mal byť výskum prioritne orientovaný na multidisciplinárnu spoluprácu v oblasti neprenosných chorôb;
13.
naliehavo vyzýva členské štáty, aby dodržiavali normy EÚ v oblasti kvality ovzdušia a aby uplatňovali smernice WHO pre kvalitu vnútorného aj vonkajšieho ovzdušia, ako aj parmskú deklaráciu a tzv. záväzok konať z roku 2010, v ktorom je uvedená potreba zaoberať sa zdravotnými vplyvmi zmeny klímy;
14.
zdôrazňuje potrebu okamžitej a účinnej revízie smernice o tabakových výrobkoch;
15.
zdôrazňuje, že na to, aby mohla EÚ a členské štáty plniť ciele v oblasti neprenosných chorôb a prekonávať výzvy v oblasti verejného zdravia, sociálnych otázok a hospodárstva, je potrebné, aby naďalej začleňovali prevenciu a obmedzovanie rizikových faktorov do všetkých príslušných legislatívnych a politických oblastí a predovšetkým do politík v oblasti životného prostredia, potravín a spotrebiteľských otázok;
16.
uznáva, že podľa článku 168 ZFEÚ sú za činnosti v oblasti zdravotníctva v prvom rade zodpovedné členské štáty, avšak zdôrazňuje význam vypracovania stratégie EÚ pre chronické neprenosné choroby nasledovanej odporúčaním Rady, v ktorej by mali byť jednotlivé časti venované štyrom najrozšírenejším neprenosným chorobám, mali by v nej byť zohľadnené rodové špecifiká a mala by byť vypracovaná v spolupráci s príslušnými zúčastnenými stranami vrátane pacientov a zdravotníckych pracovníkov;
17.
vyzýva členské štáty, aby do roku 2013 vypracovali vnútroštátne plány týkajúce sa neprenosných chorôb, predovšetkým pokiaľ ide o štyri najrozšírenejšie neprenosné choroby, s tým, že ich zdroje by mali zodpovedať závažnosti záťaže, ktorú tieto ochorenia spôsobujú, a aby v súvislosti s činnosťou v oblasti neprenosných chorôb vytvorili koordinačné mechanizmy na vysokej úrovni;
18.
konštatuje, že vykonávaním vnútroštátnych programov v oblasti neprenosných chorôb spolu s účinnejšou prevenciou, diagnostikou a manažmentom týchto chorôb a rizikových faktorov, ako sú predispozície a chronické a vážne choroby, by sa mohlo významne znížiť celkové zaťaženie, ktoré tieto ochorenia spôsobujú, a pozitívne tým prispieť k zachovaniu udržateľnosti vnútroštátnych systémov zdravotníctva;
19.
vyzýva Komisiu, aby neustále sledovala pokrok v EÚ, pokiaľ ide o vykonávanie vnútroštátnych programov v oblasti neprenosných chorôb zo strany členských štátov, predovšetkým v súvislosti so štyrmi najrozšírenejšími chorobami a so zameraním na pokrok v oblasti prevencie, včasného odhaľovania, manažmentu chorôb a výskumu, a aby o tomto pokroku informovala;
20.
vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na zvýšenie počtu zdravotníckych pracovníkov, ktorí sú vyškolení a v súčasnosti zamestnaní v zdravotníctve, s cieľom účinnejšie bojovať so záťažou neprenosných chorôb;
21.
zdôrazňuje potrebu ucelenosti a prepojenia politickej deklarácie OSN s prebiehajúcimi aktivitami Rady EÚ a Komisie, t. j. obdobím reflexie o chronických ochoreniach;
22.
žiada Komisiu, aby posúdila a zhodnotila možnosť rozšíriť mandát Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb tak, aby zahŕňal neprenosné choroby, a využiť ho ako stredisko pre zhromažďovanie údajov a prípravu odporúčaní o neprenosných chorobách, čím sa tvorcom politík, vedcom a doktorom poskytnú najlepšie postupy a rozšíria sa ich vedomosti o neprenosných chorobách;
23.
zdôrazňuje potrebu stanoviť priority pre centrálny zber údajov s cieľom získať porovnateľné údaje, ktoré umožnia lepšie plánovanie a tvorbu odporúčaní v celej EÚ;
24.
vyzýva na komplexné preskúmanie uplatňovania politickej deklarácie OSN do roku 2014;
25.
vyzýva členské štáty a Komisiu, aby zabezpečili účasť delegácie na vysokej úrovni na zasadnutí OSN 19. až 20. septembra 2011 a v rámci zasadnutia aj predloženie ambicióznej a koordinovanej pozície EÚ zo strany tejto delegácie;
26.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov EÚ, veľvyslancovi EÚ pri OSN, generálnemu tajomníkovi OSN a generálnemu riaditeľovi WHO.
