3.3.2010 B7-0150/2010 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe otázky na ústne zodpovedanie B7‑0000/2010
v nadväznosti na neformálne zasadnutie Európskej rady z 11. februára 2010
v súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku
o EÚ 2020
Malcolm Harbour
,
Roberts Zīle
v mene skupiny ECR
PE433.012v01-00 B7‑0150/2010 Uznesenie Európskeho parlamentu o EÚ 2020
Európsky parlament ,
– so zreteľom na svoju rozpravu o neformálnom zasadnutí Rady, ktoré sa konalo 11. februára 2010 v súvislosti so stratégiou EÚ 2020,
– so zreteľom na pracovný dokument Európskej komisie o konzultácii o EÚ 2020, ktorý bol uverejnený 24. novembra 2009,
– so zreteľom na prvý súhrn odpovedí, ktorý Európska komisia uverejnila 2. februára 2010,
– so zreteľom na dokument Európskej komisie o hodnotení lisabonskej stratégie, ktorý bol uverejnený 2. februára 2010,
– so zreteľom na otázku Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka z 23. februára 2010 o poľnohospodárstve a budúcej stratégii EÚ 2020 ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
– so zreteľom na článok 115 ods. 5 a článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku
A. keďže v dokumente Európskej komisie o hodnotení lisabonskej stratégie sa uvádza, že niektoré kľúčové ciele lisabonskej stratégie, vrátane 70 % zamestnanosti a 3 % HDP vynaložených na výskum a rozvoj, neboli splnené,
B. keďže reforma je zameraná na štyri prioritné oblasti, ku ktorým patria výskum a inovácie, investície v oblasti ľudských zdrojov/ modernizácie trhov práce, uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä v prípade MSP , ako aj energetika a zmena klímy,
C. keďže reformy v súvislosti s lisabonskou stratégiou, zamerané na zníženie administratívneho zaťaženia podnikateľskej sféry, ktorých náklady predstavujú viac ako 400 miliónov EUR, sú vítané,
D. keďže v členských štátoch je potrebný dohľad, aby sa zabezpečilo splnenie cieľov,
E. keďže pre podniky je veľmi dôležité, aby Rada urýchlila zriadenie patentu Spoločenstva s cieľom plniť kľúčové ciele v oblasti inovácií,
F. keďže Európsky parlament, Európska rada a Európska komisia by mali spoločne zabezpečiť splnenie cieľov,
G. keďže pre úspešné dosiahnutie cieľov stratégie EU2020 je význam jasných a merateľných cieľov a metód vrátane otvorenej metódy koordinácie väčší ako význam všeobecných cieľov,
H. keďže by sa malo diskutovať o účinnosti a koordinácii možných riešení, ktoré sa týkajú správy a sú súčasťou novej lisabonskej stratégie, vrátane integrovaných usmernení, národných programov reforiem, odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Lisabonského programu Spoločenstva, výročnej správy Komisie o pokroku a otvorenej metódy koordinácie,
I. keďže v súvislosti s politikou zamestnanosti a so sociálnou politikou by sa mala dodržiavať zásada subsidiarity, pretože tieto politiky patria naďalej do pôsobnosti národných vlád,
J. keďže Európsky parlament už vyjadril svoj názor, že by sa mal urýchlene vytvoriť medziinštitucionálny systém, ktorým by sa zisťovali dlhodobé trendy hlavných politických záležitostí,
K. keďže Komisia a Rada musia dôkladne preskúmať, prečo pri vytváraní novej stratégie zamestnanosti a rastu niektoré z kľúčových cieľov lisabonskej stratégie zlyhali,
1. domnieva sa, že stratégia EÚ 2020 by sa mala sústrediť na porovnateľné hospodárske výhody Európy a súčasné záväzky zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy vo vzťahu k rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvam, čo si vyžaduje, aby sa Európa zamerala na rozvoj svojho odvetvia služieb a zároveň zachovala konkurencieschopnosť výroby špičkovou technológiou;
2. budovanie na základe porovnateľných výhod Európy si naliehavo vyžaduje dokončenie jednotného trhu, maximálne zvýšenie jeho obchodného potenciálu, otváranie nových podnikateľských činností a vytváranie pracovných miest; k prioritám patrí jednotný digitálny trh, zavedenie patentu Spoločenstva, presadzovanie pravidiel jednotného trhu, vykonávanie ustanovení balíka v oblasti služieb a tovarov, monitorovanie trhu a väčšia koordinácia medzi členskými štátmi, zameraná na obmedzenie problémov pri vykonávaní, ako aj sústavné zlepšovanie zručností, produktov, inovácie, kvality a účinné poskytovanie a obsiahly a radikálny rozvoj politík týkajúcich sa informačných technológií;
3. zdôrazňuje potrebu stanoviť merateľné ciele: povinné hodnotenia vplyvu vrátane skúmania MSP, jednotného trhu a inovácií by spolu s častejšími konzultáciami zúčastnených strán a nezávislými súdnymi rozhodnutiami umožnili stanoviť, či návrhy majú pre EÚ pridanú hodnotu a či majú hodnotenia vplyvu po skončení implementácie, ktoré vypracúvajú Európsky parlament, Európska rada a Európska komisia, kľúčový význam pre úsilie zamerané na inteligentnú reguláciu; poukazuje na to, že pre európsku konkurencieschopnosť je dôležité dosiahnuť do roku 2012 25 % zníženie administratívneho zaťaženia;
4. zdôrazňuje, že je dôležité uprednostňovať inovácie, výskum a rozvoj v novej stratégii zamestnanosti a rastu, napríklad neobmedzenou realizáciou Európskeho výskumného priestoru, budovaním v oblastiach, v ktorých je európsky výskum celosvetovou jednotkou, vytváraním programov, ktorých cieľom je podporiť prenos poznatkov z výskumu do tvorby pracovných miest a blahobytu, ako aj podporovaním rozvoja v počiatočnom štádiu so zameraním na podporu vedeckého výskumu bez ohľadu na to, kde sa uskutočňuje, pričom sa výskum v súkromnej sfére bude považovať za rovnako dôležitý ako výskum na akademickej pôde, aby sa tak podporil vedecký rozvoj; podčiarkuje potrebu podnietiť rast inovačnej sily na verejných trhoch za čo najvyššej účasti MPS a zlepšiť verejné služby vrátane lepšieho prístupu k predkomerčnému obstarávaniu, inovačnému obstarávaniu a verejno-súkromným partnerstvám;
5. zdôrazňuje význam, ktorý zohráva zabezpečenie dodávok energie do Európy prostredníctvom ich skutočnej diverzifikácie, najmä podporovaním projektu Nabucco, ktorým sa Európska únia napojí na zdroje zemného plynu v Kaspickom mori a Strednej Ázii, a význam investícií do infraštruktúry, prepojenia energetických sietí, spoločných dohôd o dodávkach energie a plánov krízového riadenia, a to v súlade so solidaritou medzi členskými štátmi;
6. podčiarkuje úlohu plnenia klimaticko-energetického balíka pri dosahovaní cieľov.
Bolo by potrebné zamerať sa na prepojenie systému EÚ na obchodovanie s emisiami s inými systémami stropov a obchodovania a na zaručenie funkčnosti systému obchodovania formou aukcií.
Mala by sa zvýšiť činnosť EÚ zameraná na podporovanie ekologickejších foriem energie vrátane obnoviteľných zdrojov energie a nových technológií, akými sú zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého, palivové články a jadrová syntéza.
Energetika jadrového štiepenia musí mať vo výrobe elektrickej energie kľúčové postavenie, najmä z dlhodobého a strednodobého hľadiska, a naším cieľom musí byť zvýšenie jej podielu na dodávkach elektrickej energie EÚ o 40 %;
7. zdôrazňuje, že pri vyčleňovaní prostriedkov na prispôsobenie sa zmenám klímy treba vziať do úvahy rozdielnu úroveň rozvoja v jednotlivých 27 členských štátoch takým spôsobom, ktorý nebude obmedzovať politiku súdržnosti a postupné vyrovnávanie životnej úrovne vo všetkých členských štátoch; pripomína, že niektoré členské štáty už splnili svoje záväzky v oblasti zníženia emisií CO 2 podľa Kjótskeho protokolu; pripomína, že náklady na prispôsobenie sa ekologickejšiemu hospodárstvu budú medzi členskými štátmi rôzne v závislosti od ich úrovne rozvoja a zdrojov energie, a preto žiada, aby sa v tých členských štátoch, ktoré musia čeliť veľmi vysokým nákladom na prispôsobenie sa ekologickejšiemu hospodárstvu, podporoval výskum a rozvoj.
Vyváženosť záväzkov prijatých v rozvinutých a v rozvíjajúcich sa krajinách by mala priehľadne odrážať schopnosti jednotlivých krajín podieľať sa na znižovaní emisií;
8. pripomína, že hlavným cieľom Spoločnej poľnohospodárskej politiky je zaručiť bezpečnosť dodávok, stabilizáciu trhu a primerané ceny pre spotrebiteľov, a podčiarkuje potrebu zabezpečiť v tejto oblasti rozvoj, aby bolo možné prekonať krízu a zaručiť trvalo udržateľnú politiku EÚ v oblasti potravín, šetrnú voči životnému prostrediu, a zároveň rešpektovať udržateľnosť, bezpečnosť a kvalitu poľnohospodárskych výrobkov;
9. zdôrazňuje, že je naďalej rovnako dôležité prekonávať rozdiely v životnej úrovni v celej EÚ, a vyzýva Komisiu, aby v duchu solidarity a za pomoci štrukturálneho a kohézneho fondu vypracovala programy na zlepšenie infraštruktúry v tých členských štátoch a regiónoch, v ktorých chýba náležitá infraštruktúra a dostupnosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že dokončenie jednotného trhu pre všetky druhy dopravy je dôležitou zložkou európskej ekonomiky, ktorá umožňuje mobilitu osôb, tovarov a znalostí a ich prenášanie cez hranice EÚ, a že investície do dopravných infraštruktúr musia zohrať kľúčovú úlohu na ceste k rastu a zamestnanosti, ako aj pri napredovaní Európy, pokiaľ ide o jej hospodárske a environmentálne záujmy, a preto je potrebná ich koordinácia s niektorými inými významnými oblasťami politiky;
10. mzdovú flexibilitu považuje za kľúčovú, pretože Európa trpí extrémne nepružnými ekonomikami v dôsledku regulácie trhu práce na mikroúrovni; preto by sa malo obmedziť zasahovanie štátov a EÚ;
11. mala by sa podporiť úloha kultúry dynamického podnikania a samostatnej zárobkovej činnosti, aby mohli vznikať nezávislé podniky, slobodný a spravodlivý obchod a súťaž a aby sa mohli vytvárať zdravé hospodárske podmienky pre malé podniky, ktoré tvoria väčšinu nových pracovných miest.
Začatie činnosti malých podnikov musí byť jednoduchšie, rýchlejšie a lacnejšie;
12.
Vzdelávacie programy by mali mladých lepšie pripravovať na vstup do trhu práce, pričom spolupráca medzi podnikateľskou sférou a univerzitami predstavuje len jeden zo spôsobov pokroku, ktorý treba podporiť zlepšením kvality výučby a rozvoja zručností;
13. zdôrazňuje, že napriek škodlivej daňovej konkurencii musí byť zásada daňovej konkurencie v 27 štátoch EÚ naďalej nedotknuteľná;
14. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, a parlamentom a vládam členských štátov.
