Známe tváre v Parlamente - 2. časť
Inštitúcie
2008-08-14 - 08:59
V druhom súhrne si pripomenieme návštevu siedmych osobností V poslednom období zavítalo do Parlamentu toľko osobností, že na ich pripomenutie potrebujeme hneď dva súhrny.
Prvý sme publikovali koncom júla.
V druhom z nich nájdete mená ako Michail Gorbačov, Jeffrey Sachs či Janez Janša.
Bývalý prezident Sovietskeho zväzu Michail Gorbačov si v Parlamente prevzal celoživotné ocenenie Energy Globe.
Pri tejto príležitosti predstavil svoje obavy z devastácie životného prostredia.
Poradca OSN Jeffrey Sachs sa zas venoval otázke ako odstrániť chudobu.
Slovinský premiér Janez Janša zhrnul polročné predsedníctvo Slovinska v EÚ a Rajenda K. Pachauri z Medzivládneho panelu OSN pre klimatické zmeny sa vyjadril k dôsledkom klimatických zmien na celosvetovú bezpečnosť.
20080707FCS33608
Michail Gorbačov: Všetci musíme spoločne veslovať
Michail Gorbačov Na včerajšom odovzdaní cien Energy Globe získal ocenenie za celoživotné dielo aj prvý a zároveň posledný prezident Sovietskeho zväzu Michail Gorbačov.
Terajší prezident Gorbačovovej nadácie a ekologickej Nadácie zeleného kríža vyzýva na vytvorenie nového svetového poriadku.
Čo všetko sa pod týmto konceptom skrýva?
To sme sa opýtali priamo ex-lídra ZSSR.
Dá sa hovoriť o ničení životného prostredia ako o hlavnom probléme ľudstva, ak tak veľa ľudí v súčasnosti žije pod hranicou chudoby?
Čo by ste povedali tým, ktorí tvrdia, že zmena ich spôsobu života je luxus, ktorý si nemôžu dovoliť?
"Hlavným problémom je chudoba, kvalita ovzdušia a vody, nehygienické podmienky, nízka poľnohospodárska produktivita, pričom všetky tieto veci súvisia s ekológiou.
Povedať, že ekológia je luxusom, je nezmysel.
Ide o hlavnú prioritu tejto doby.
Druhou prioritou je boj proti chudobe, pretože až dve miliardy ľudí žijú z jedného či dvoch dolárov denne.
A treťou prioritou je celosvetová bezpečnosť, vrátane jadrovej hrozby a zbraní hromadného ničenia.
Toto sú tri naliehavé priority.
Ja však kladiem ekológiu na prvé miesto, pretože sa priamo dotýka každého z nás."
Iniciovali ste významné zmeny v Sovietskom zväze a urobili tak veľa pre skončenie Studenej vojny.
Aké ponaučenie si z tohto môžme zobrať dnes?
"V polovici 80-tych rokov si čelní predstavitelia veľkých štátov uvedomili, že je nevyhnutné niečo urobiť.
Boh následne skrížil cesty Gorbačova, Reagana, Busha, Thatcherovej, Mitteranda a iných a tí boli dostatočne múdri na to, aby prekonali všetky vzájomné klišé a predsudky a začali diskutovať o jadrovej hrozbe.
Dnes je však svet iný: je tu globalizácia, krajiny sú na sebe vzájomne závislé, štáty ako Brazília, Čína a India ešte musia prísť na scénu.
Takže najväčším ponaučením, ktoré si môžeme vziať, je rozvíjať dialóg.
Musí sa vybudovať dôvera.
Musíme sa vzdať politiky sily, ktorá neprináša nič pozitívne.
Musíme pochopiť, že všetci sme na jednej lodi, všetci musíme veslovať.
Ak to tak nebude, niektorí budú veslovať, niektorí nalievať do vnútra vodu, ba niektorí dokonca budú do lode vŕtať dieru.
Takýmto spôsobom nikto nevyhrá.
Pozrite sa na USA v Iraku.
Všetci boli proti, aj ich spojenci, oni ich však nepočúvali a čo sa stalo?
Teraz nevedia ako sa z toho dostať.
Dnes chápeme, že pokiaľ ide o USA, ide o vážnu vec: všetci sme na USA napojení a ak sa USA rozpadnú, nastane ozajstný kolaps.
Musíme im pomôcť, aby sa z Iraku dostali.
Znamená to, že potrebujeme spolupracovať.
Potrebujeme nový svetový poriadok a globálny mechanizmus na jeho udržanie.
Po skončení Studenej vojny hovorili o novom svetovom poriadku všetci.
Aj pápež sa k nám pripojil a povedal, že nový svetový poriadok - stabilnejší, spravodlivejší a ľudskejší - je nevyhnutný.
Avšak po rozpade Sovietskeho zväzu (predovšetkým z vnútorných dôvodov), USA nedokázali odolať pokušeniu vyťažiť zo zmätku.
Politické elity sa zmenili - tí, čo svet vyviedli zo Studenej vojny odišli, a noví chcú písať svoju vlastnú históriu.
Táto chybná vízia, nesprávne rozhodnutia a chybné kroky spôsobili, že svet sa stal neovládateľným.
Teraz žijeme vo svete chaosu.
Z chaosu môže vzísť nový štýl života a nové politické mechanizmy.
Chaos však tiež môže viesť k rozkolu, odporu a ozbrojeným konfliktom."
Hlavným mottom Gorbačovovej nadácie je "smerom k novej civilizácii".
Ako takáto civilizácia vyzerá?
A odkiaľ vezme svet zdroje na svoju premenu?
"Nejde vždy o peniaze.
Ak sa medzinárodné otázky riešia chaoticky, potrebujete viac peňazí.
Ide o dôveru, spoluprácu, dialóg, vzájomnú pomoc a výmenu skúseností.
Prečo Európa hospodársky rastie?
Len kvôli existencii samotnej EÚ.
To sú tie nové príležitosti a EÚ je ich dobrým príkladom.
Samozrejme, nie všetko je dokonalé.
Podľa mňa je EÚ ako systém dokonca až preťažená.
Musíte byť múdri a vedieť, kedy zastaviť, absorbovať, posunúť sa vpred a nie len sa ponáhľať a narýchlo strmhlav skákať."
Keď sa dnes pozriete na Rusko, máte dojem, že táto krajina je na správnej ceste?
Jedná sa o pozitívnu silu, ktorá by prispela k budovaniu nového svetového poriadku, aký navrhuje vaša nadácia?
"Myslím si, že smerovanie Ruska je správne, hoci Rusko je len na polceste k demokratickej premene.
Rusko však bude napredovať.
V čase Borisa [Jeľcina - pozn. red.] sa každý správal k Rusku ako k handre, teraz to už však nie je možné.
Na tieto časy treba zabudnúť.
Rusko bude na rovnakej úrovni ako ostatní."
Annan a Gorbačov na odovzdávaní Energy Globe Gorbačovova nadácia (anglicky) Nadácia zeleného kríža (anglicky) Tlačová konferencia - Pöttering, Gorbačov, Gándhí (anglicky) - audio, 47:06
Rozhovor s Jeffreym Sachsom o raste cien potravín
Profesor Jeffrey Sachs V pondelok 5. mája zavítal do Výboru EP pre rozvoj americký ekonóm a poradca generálneho tajomníka OSN Jeffrey Sachs.
Diskusia sa niesla v znamení náhleho rastu cien potravín.
Podľa časopisu Time jeden z najvplyvnejších ľudí planéty verí, že chudobu vo svete možno úplne vykoreniť.
Ako by riešil súčasnú potravinársku krízu?
Odpoveď nájdete v našom interview.
V poslednom období rastú ceny potravín na celom svete neuveriteľne rýchlo.
Čo spôsobuje tento prudký nárast?
Svetový dopyt po potravinách predbehol svetovú ponuku.
Problém s ponukou má niekoľko rôznorodých príčin.
Po prvé, produktivita je v Afrike a v niektorých ďalších chudobných krajinách veľmi nízka.
Po druhé, sú za tým klimatické výkyvy v Austrálii a v Európe a tiež v niektorých oblastiach, kde sa pestuje obilie.
Po tretie - nahradenie produkcie potravín produkciou biopalív.
Po štvrté - veľmi málo zásob.
Takže keď svetový dopyt vzrástol, veľké zásoby obilia neboli dostupné.
Už vtedy bol obchodný zisk veľmi slabý, čo spôsobilo prudký nárast cien.
A po piate - obchodné prekážky, ktoré krajiny vyvážajúce potraviny rýchlo zrušili, spôsobili ďalší nárast cien v krajinách dovážajúcich potraviny.
No základnou príčinou je fakt, že dopyt po potravinách výrazne vzrástol, zatiaľ čo ponuka nie.
Generálny tajomník OSN povedal, že rast cien potravín ohrozuje naplnenie Miléniových rozvojových cieľov do roku 2015 znížiť chudobu o polovicu.
Súhlasíte s týmto názorom?
Jednoznačne!
Najdôležitejším opatrením je zvýšiť produkciu potravín v chudobných oblastiach.
Väčšina týchto regiónov, a opätovne sa zameriavam hlavne na Afriku, vyrába potraviny len z polovice alebo z tretiny svojho potenciálu.
Problémom je, že farmári sú tak chudobní, že si nemôžu dovoliť dobré osivá, nemôžu si dovoliť hnojivá a nemôžu si dovoliť zavlažovanie.
Myslím si teda, že na prekonanie tejto krízy musíme pomôcť financovať ponukovú stránku poľnohospodárstva v chudobných krajinách.
To by zvýšilo výrobu a znížilo ceny, čím by sa vyriešila dnešná núdzová situácia.
Spoločná poľnohospodárska politika EÚ je často stredobodom rokovaní o svetovom obchode.
Ako by mohla Európa prispieť k vyriešeniu potravinárskej krízy?
Najdôležitejšia vec, čo Európa môže urobiť, je rýchlo poskytnúť finančné prostriedky chudobným krajinám a pomôcť tak týmto štátom zvýšiť ich produkciu potravín.
Toto je podľa mňa prvým, veľmi praktickým, opatrením.
Keď napríklad africký štát Malawi zaviedol v roku 2005 program, vďaka ktorému každá vidiecka farma mohla získať hnojivá a vysoko produkčné osivá, táto malá krajina dokázala z jedného roka na druhý zdvojnásobiť svoju produkciu potravín a takúto vysokú úroveň úrody si touto politikou udržala až dodnes.
Tento druh politiky pohltí rozpočtové prostriedky, pretože vláda zabezpečuje dostupnosť základných materiálov pre farmárov za nízke ceny.
A tu by mohla pomôcť Európa financovaním afrických vlád, aby zas tie mohli financovať svojich farmárov za účelom produkcie potravín.
Práve tento krok by podľa mňa mal byť na prvom mieste.
Druhým opatrením, samozrejme, nie až tak naliehavým, no myslím si, že užitočným, je prehodnotiť politiku biopalív a podporovať len tie biopalivá, ktoré nekonkurujú potravinám alebo pôde, na ktorej sa dajú potraviny pestovať.
Môžu k riešeniu potravinárskej krízy prispieť len vlády a veľké korporácie, alebo aj jednotliví ľudia?
Myslím si, že úloha značne zvýšiť ponuku potravín v chudobných krajinách bude v krátkodobom horizonte záležitosťou vládnych programov.
Avšak celkovo spôsob nášho života a naše konzumné návyky hrajú svoju úlohu.
Každý vie, že na výrobu jedného kilogramu červeného mäsa potrebujete osem kilogramov obilia.
Takže keď naše konzumné návyky závisia od mäsa, na potravinársky systém vytvárame tlak.
Domnievam sa preto, že diéty, ktoré sú pre nás zdravé a ktoré pochádzajú len z troch kilogramov krmiva, môžu byť lepším kompromisom pre celú planétu.
Avšak v súčasnej kríze môžeme veci ovplyvniť tak, že povieme svojej vláde, že nechceme, aby naša politika nebrala ohľad na potreby miliardy hladných a chudobných ľudí.
Že teda chceme, aby vlády v Európe, USA a v iných krajinách pomohli farmárom v chudobných štátoch zvýšiť ponuku potravín a zamedziť tak pokračovaniu krízy.
Tlačová správa z rokovania vo výbore (anglicky) Výbor EP pre rozvoj Potravinárska kríza na aprílovej plenárnej schôdzi Poslanci diskutujú o potravinách so zástupcom OSN (anglicky) Miléniové rozvojové ciele (anglicky)
Rozhovor s predsedom Medzivládneho panelu pre klimatické zmeny
Rajendra K. Pachauri Buď budeme spoločne plávať, alebo sa spoločne potopíme.
To bol jeden z odkazov nositeľa Nobelovej ceny za mier a predsedu Medzivládneho panelu pre klimatické zmeny (IPCC) Dr. Rajendru K. Pachauria.
Tento rodák z Indie zavítal do Parlamentu v stredu 26. marca.
Pri tejto príležitosti sme mu položili viacero otázok v súvislosti s klimatickými zmenami.
Klimatické zmeny sú dnes možno väčšou bezpečnostnou hrozbou než terorizmus.
EÚ nedávno oznámila, že boj proti klimatickým zmenám patrí k jej politike preventívnej bezpečnosti.
O akých bezpečnostných hrozbách tu vlastne hovoríme?
Klimatické zmeny pravdepodobne vyústia do problémov s dostupnosťou vody na celom svete.
Ide o dôsledok zmien v systéme zrážok a dôsledok roztápania ľadovcov v rôznych kútoch sveta pri rastúcom dopyte po vode.
Na svete je niekoľko regiónov, kde by mohol vypuknúť konflikt kvôli nerastným surovinám ako voda.
Ďalšou hrozbou by mohli byť dôsledky extrémnych situácií ako povodní, sucha a návalov horúčav, ktoré podľa našich predpovedí budú častejšie a intenzívnejšie.
Ďalším dôvodom na veľký presun obyvateľstva by mohol byť dopad z poľnohospodárstva.
Ľudia z regiónov sveta, kde sa nevyrába dostatok potravín na pokrytie ich potrieb, sa možno budú musieť presunúť na iné miesta.
Ak sa to stane vo veľkom množstve, bude to v sebe niesť zárodky konfliktu.
Myslím si, že keď nórsky výbor pre Nobelovu cenu udeľoval ocenenie za mier IPCC a Al Gorovi, musel si uvedomovať, že klimatické zmeny sú hrozbou pre mier a stabilitu.
Neexistuje žiadna oblasť sveta, ktorá by bola imúnna voči týmto bezpečnostným hrozbám.
Toto musíme mať na pamäti.
Na Antarktíde sa práve roztápa obrovský kus ľadovca.
Prečo by sme sa mali obávať topiacich sa ľadovcov?
Z viacerých dôvodov: v niektorých častiach sveta prichádzajú stabilné dodávky vody do riečnych systémov z týchto ľadovcov.
Južná Ázia je jedným z príkladov, niektoré oblasti Číny zas ďalším.
Takže to by mohlo výrazne ovplyvniť dostupnosť vody v týchto regiónoch.
Ďalším problémom roztápania ľadovcov je stúpanie hladiny mora.
Na niektorých miestach k tomu už dochádza v dôsledku termálnej expanzie oceánov s vyššou teplotou.
Ak však zmiznú obrovské kusy ľadu v západnej Antarktíde a ľadová pokrývka v Grónsku, určite to povedie k zvýšeniu morskej hladiny.
Je veľmi ťažké povedať, či sa tak stane a kedy sa tak stane, takáto možnosť však určite existuje."
Môžeme zastaviť globálne otepľovanie pomocou technológie?
V prvom rade si musíme uvedomiť, že tu existuje istý zotrvačný efekt.
Aj keby sme stabilizovali koncentráciu skleníkových plynov v atmosfére na súčasnej úrovni, klimatické zmeny budú prebiehať ešte niekoľko desaťročí.
Z tohto dôvodu v skutočnosti nezabránime celosvetovým zmenám, avšak zabránime ich pokračovaniu v budúcnosti.
Preto je absolútne nevyhnutné začať so znižovaním emisií skleníkových plynov, vďaka čomu môžme stabilizovať atmosféru a klímu.
Technológie jednoznačne môžu ponúknuť riešenie na znižovanie emisií.
Dostávajú sa však k slovu, len ak tomu prispôsobíme aj politiku.
Potrebujeme politiku, ktorá podporí vývoj nových technológií a podnieti používanie súčasných technológií v praxi.
Panel IPCC vo svojej správe jasne uviedol, že potrebné technológie sú už v súčasnosti dostupné alebo sa pomaly dostávajú na trh.
Tieto technológie budú využívané, len ak zavedieme vhodné politické opatrenia.
Predstavme si, že vlády by zaviedli daň na výrobky z ropy.
To by automobilový priemysel motivovalo k výrobe úspornejších automobilov.
Ľudia by tiež viac používali verejnú dopravu.
Ovplyvňovanie prostredníctvom cien je dôležitým nástrojom zmeny.
Ako môže Európa presvedčiť iných významných hráčov pokiaľ ide o boj proti klimatickým zmenám?
Je veľmi dôležité dosiahnuť dohodu do roku 2009.
Európa môže ísť príkladom.
Mahatma Gándí povedal, aby sme boli zmenou, ktorú chceme vidieť vo svete .
V tieto jeho slová pevne verím.
Európa je tak veľkým a významným hráčom, že ak ukážete úspešný príklad, bude to motivovať a inšpirovať aj ostatné regióny sveta.
Aj z politického hľadiska by sa tým Európa posilnila.
Z tohto dôvodu má teda Európa kľúčovú úlohu pri určovaní tempa, akým sa majú riešiť problémy klimatických zmien.
Je príjemné, že predseda EP sa tak veľmi zaujíma o klimatické zmeny.
Som poctený, že som dostal pozvanie sem prísť.
Parlament je pozoruhodná inštitúcia, ktorá dodáva optimizmus.
Mala Nobelova cena vplyv na vašu prácu a fungovanie IPCC?
Myslíme, že ide o dvojaký vplyv.
V prvom rade o vplyv na vedecké spoločenstvo.
Ide o veľké ocenenie, povzbudenie a inšpiráciu pre všetkých vedcov v IPCC.
Druhý vplyv je, že to pozdvihlo informovanosť verejnosti o klimatických zmenách na celom svete.
Nobelova cena za mier pridáva celej problematike ešte viac dôležitosti.
Pre mňa osobne to znamená šialené množstvo cestovania.
Môžem prijať len 5 až 10 percent pozvánok, ktoré dostávam.
Aj to však stačí na to, aby som sústavne lietal lietadlom.
Nie som z toho veľmi nadšený, no náš odkaz sa musí šíriť ďalej.
Stránky IPCC Dočasný výbor EP pre klimatické zmeny Články súvisiace so životným prostredím Klimatické zmeny a bezpečnostné hrozby (anglicky)
Rozhovor so švédskym premiérom Fredrikom Reinfeldtom
Švédsky premiér Fredrik Reinfeldt V utorok 19. februára do Parlamentu zavítal švédsky predseda vlády Fredrik Reinfeldt.
Poslancom vo svojom prejave predstavil svoju víziu budúcej Európy.
Malo by v nej byť viac pracovných príležitostí a mala by byť schopná jednotne konať v oblasti zmeny klímy.
Niekoľko otázok sme švédskemu premiérovi položili aj my.
Podarilo sa nám to tesne pred jeho vystúpením v pléne.
Práve si pripravujete svoj prejav, s ktorým vystúpite pred poslancami.
Čo je podľa vás najväčšou silou a najväčšou slabinou EÚ?
Najväčší výdobytok Európy možno nájsť v mieri, spolupráci a obchode.
Stalo sa tak vôbec po prvýkrát v histórii a umožnila tu Európska únia.
Ba čo viac, znamená to tiež otvorenie sa voči ostatným za rovnakých podmienok.
Najväčším problémom je, že hoci sme povedali, že chceme slobodný vnútorný trh, ešte stále nie je celkom dobudovaný.
Z tohto dôvodu by takej malej krajine, akou je Švédsko - krajine, ktorá zbohatla na obchodovaní s inými - veľmi pomohlo, ak by vnútorný trh skutočne bol vnútorným trhom bez toľkých štátnych dotácií, štátnej byrokracie a podobných záležitostí, ktoré bránia obchodu a väčšej efektivite.
Švédske predsedníctvo EÚ bude zároveň prvé predsedníctvo fungujúce podľa novej Lisabonskej zmluvy.
Čo sa tým zmení?
S blížiacim sa predsedníctvom si myslím, že každý je spokojný, že vnútorná diskusia sa zrejme už skončila.
A že teraz sa môžeme zamerať na politiku, klimatické zmeny a na boj proti medzinárodnému zločinu.
Na tieto účely budeme mať lepšie prostriedky, avšak inštitucionálna rovnováha musí byť zachovaná.
Myslíme si, že Európsky parlament bude mať väčší vplyv na legislatívu.
Poďme na problematiku klimatických zmien.
Švédsko bude predsedať EÚ práve v čase konania konferencie o klimatických zmenách v Kodani.
Nájde sa na tomto stretnutí konsenzus?
Povedal by som, že by to bol jeden z najfantastickejších momentov v histórii, ak by sa to stalo.
Dokáže Európa prijať rozhodnutie a niesť časť bremena?
V Európskom parlamente sme diskutovali o časovom rozvrhu.
Členské štáty totiž musia prijať rozhodnutie a až sa to, dúfajme, podarí, posilní to Európu voči vplyvu Číny, USA a Indie.
Myslím si tiež, že veľa bude závisieť aj od toho, kto sa stane novým prezidentom USA.
Domnievam sa tiež, že jasne potrebujeme, aby vrcholní predstavitelia Číny povedali, že sú takisto súčasťou riešenia.
Pri rokovaniach nemožno tvrdiť, že sú stále len vzrastajúcou ekonomikou a že zodpovednosť by mala niesť len časť sveta so skôr vybudovaným priemyslom.
Všetky tieto faktory sa môžu spojiť počas jesene 2009, ak už nie pred kodanskou konferenciou, tak aspoň čo najskôr po jej skončení.
Kjótsky proces bol "koalíciou dobrej vôle".
Problémom je, že tí, ktorí sú ochotní, produkujú menšinu skleníkových emisií.
Väčšina emisií pochádza z krajín, ktoré nie sú viazané Kjótskym protokolom.
Vyjadríte sa v Parlamente aj ku Kosovu, ktoré cez víkend vyhlásilo nezávislosť?
Myslíme si, že je dôležité, aby európske krajiny zostali zjednotené, to však nie je možné.
Teraz máme rozkol v Bezpečnostnej rade OSN a čiastočný rozkol v Európskej únii.
Ak aj nezávislosti Kosova povieme áno, zároveň musíme povedať, že pôjde o dlhodobý proces pod vplyvom medzinárodného spoločenstva.
Z tohto dôvodu sa zajtra neobjaví nový národ, ale skôr ide o vytvárajúci sa národ a to potrvá dosť dlhú dobu.
Ohľadom Kosova existuje viacero mimoriadnych okolností.
Nemožno to spájať so situáciou menšín v rámci iných štátov.
Táto otázka značne rozdeľuje.
Myslím si, že väčšina štátov dokáže akceptovať nezávislosť, no mnohí sa sami seba pýtajú, čo sa potom môže stať v našej vlastnej krajine.
Kosovo je špecifický prípad.
Európskym ideálom je odstrániť prekážky a umožniť čo najjednoduchší pohyb osôb.
Takže nebudeme akceptovať nové bariéry a držať ľudí vzájomne od seba.
To nie je predstava Európy.
Potrebujeme tiež európsku perspektívu pre Kosovo, Srbsko a celý západný Balkán.
Často sa v súvislosti s vašou krajinou hovorí o švédskom modeli: veľká miera sociálneho blahobytu a nízka miera nezamestnanosti.
Myslíte si, že Európa si z vás môže vziať príklad?
Myslím si, že každý chce mať svoj vlastný model.
Vnímam to tak, že my máme severský model blahobytu.
Snažíme sa ďalej rozvíjať argument, ktorý sa objavil vo voľbách v roku 2006 a s ktorým súhlasia švédski občania: výdavky na blahobyt sú správne, potrebujeme však vytvoriť viac pracovných miest, aby sme si ho udržali.
Viac pracovných miest, vyššia produktivita, silná ekonomika.
Poslanci diskutovali so švédskym premiérom Stránka švédskej vlády Audio, 23:47 Audio, 32:09
Rozhovor so slovinským prezidentom Danilom Türkom
Danilo Türk bol istý čas asistentom generálneho tajomníka OSN V stredu 23. apríla zavítal na pôdu Európskeho parlamentu slovinský prezident Danilo Türk.
Poslancom sa prihovoril počas plenárneho zasadnutia v Štrasburgu.
Ako sa díva na úlohu EÚ vo svete zmietanom potravinárskou či finančnou krízou a čo si myslí o pestovaní biopalív?
Odpovede sa dozviete v nasledujúcom rozhovore.
Dnes ste v Parlamente vystúpili ako prezident krajiny, ktorá predsedá EÚ.
V rokoch 1998 a 1999 ste ako slovinský veľvyslanec pri OSN predsedali Bezpečnostnej rade.
Ako by ste porovnali tieto skúsenosti?
Ide o úplne odlišné skúsenosti.
Bezpečnostná rada je orgán, ktorý sa zaoberá krízami a krízovým manažmentom.
Európska únia je spoločenstvo krajín, ktoré vytvárajú spoločné inštitúcie a majú ambiciózny program a politické ciele.
Skúsenosti z Bezpečnostnej rady však môžu byť nápomocné, pretože EÚ takisto čelí a bude musieť čeliť krízam v rôznych oblastiach sveta.
Potrebujeme vedieť ako k týmto otázkam pristupovať.
Ako môžu EÚ a OSN prispieť pri riešení problémov súvisiacich s rastom cien potravín?
Z krátkodobého hľadiska nie som optimistom.
Myslím si, že tieto dve inštitúcie nie sú dobre pripravené pokiaľ ide o nárast cien potravín.
Príprava účinných opatrení si vyžaduje čas.
EÚ má spoločnú poľnohospodársku politiku, kde sa bude dať nájsť riešenie pre trh s potravinami.
Povedal by som však, že EÚ je pripravená lepšie ako OSN.
Úlohou OSN je skôr pôsobiť v dlhodobom horizonte prostredníctvom Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), ktorá už pre zlepšenie poľnohospodárstva a výroby potravín urobila veľa.
Ani Svetový potravinový program nedokáže zvládnuť všeobecnejšie krízy, ktoré vypuknú v dôsledku celosvetového nedostatku potravín.
Práve ste sa vrátili z Južne Ameriky.
Pestovanie priemyselných plodín pre biopalivá je tam, najmä v Brazílii, na vzostupe.
Mnoho ľudí dnes spája rastúce ceny potravín s produkciou biopalív, čím naznačujú, že biopalivá prispievajú ku globálnemu otepľovaniu.
Čo si myslíte vy?
Situácia ja v jednotlivých krajinách Južnej Ameriky odlišná.
Nedá sa napríklad porovnávať Peru s Argentínou.
Každá krajina má svoje vlastné problémy, ale aj výhody.
Brazília má špeciálne postavenie kvôli svojim skúsenostiam s biopalivami a objemu ich produkcie.
Objem vyprodukovaných biopalív v Brazílii je už veľký, teraz uvažujú o alternatívach.
Vo veľkej hĺbke sa našli nové ropné polia, čo prináša novú nádej, že sa výroba biopalív spomalí.
Rast cien potravín prehlbuje chudobu.
Klesajúce životné podmienky tiež vedú k podrývaniu ľudských práv. Myslíte si, že ochrana ľudských práv v Európe je dostatočná?
Lisabonská zmluva obsahuje aj Chartu základných práv, ktorá prinesie nové možnosti.
Skrátka, sú tu dôvody na optimizmus.
Je však potrebné prísť s novinkami.
Európsky parlament by mohol mať podrobnejšie rozpravy o ľudských právach, mohol by organizovať diskusie a takýmto spôsobom prispieť k posilneniu ochrany ľudských práv ako spoločnej politiky EÚ.
EÚ by tiež mala byť aktívnejšia na pôde OSN, hoci, aby sa tak stalo, musí byť najskôr zmenený rozhodovací mechanizmus samotnej OSN.
Neustále hľadanie kompromisu za každú cenu môže viesť k oslabeniu záverečného postoja a k menej účinnej reakcii.
Jednou z aktuálnych tém je aj nestabilita na finančných trhoch.
Predsedníctvo v EÚ posúva Slovinsko do čela medzinárodného úsilia o prekonanie týchto problémov.
Ako sa Slovinci zžívajú s úlohou reagovať v celosvetovom meradle?
V EÚ a predovšetkým v eurozóne, možno cítiť istú ochranu kvôli našej mene.
V Európe a napríklad aj v Japonsku nie sú obavy prítomné v takej miere ako je to v USA.
Myslím si, že toto európske sebavedomie pomohlo Slovincom udržať si istú stabilitu, pokiaľ ide o problémy, ktorým čelíme.
Obavy z rastu a poklesu na burze cenných papierov v Ľubľane možno chápať skôr ako niečo typické pre Slovincov než ako dôsledok pohybov na finančných trhoch.
Slovinský prezident (anglicky) Slovinské predsedníctvo v EÚ (anglicky) Vystúpenie slovinského prezidenta v EP (anglicky)
Na zhodnotenie finančných otrasov je podľa Tricheta priskoro
Jean-Claude Trichet Hosťom rokovania Výboru EP pre hospodárske a menové veci bol v stredu 23. januára prezident Európskej centrálnej banky (ECB) Jena-Claude Trichet.
Na stretnutí s europoslancami a ich kolegami z národných parlamentov spoločne diskutovali najmä o otrasoch na finančných trhoch.
Jeho slová mohli naznačiť aké protikrízové opatrenia sa ECB chystá prijať.
Prezident ECB v úvode svojho vystúpenia zdôraznil hlavnú úlohu centrálnych bánk, ktorou je zabezpečovanie finančnej stability.
Majú však aj iné poslanie: včas rozpoznať prichádzajúcu krízu a prijať vhodné protiopatrenia.
Efektivita v tejto oblasti podľa Tricheta vo veľkej miere závisí od existencie efektívneho a pohotového dohľadu centrálnych bánk, ktorých reakcie na potenciálne hrozby musia prísť ešte v rannom štádiu.
Z pohľadu celej EÚ je preto podľa jeho názoru dôležitá spolupráca centrálnych bánk všetkých členských štátov.
Potrebné opatrenia na úrovni EÚ
Trichet je presvedčený, že systém eurozóny takúto výmenu informácií podporuje.
Umožňuje totiž "prijímanie mimoriadne dôležitých a účinných opatrení" na úrovni centrálnych bánk.
Napriek tomu sú však podľa Tricheta "na úrovni EÚ potrebné ďalšie opatrenia".
Prezident ECB ďalej zdôraznil prepojenosť finančných trhov.
Ak sa problémy objavia v jednom členskom štáte, môže to mať dopad na celú úniu.
Systém finančnej stability v EÚ by preto mal "byť schopný odhaliť akúkoľvek krízu, ktorá by mohla mať cezhraničných charakter".
Aktuálnu krízu na svetových finančných trhoch by však Trichet ešte nehodnotil.
Finančníci síce situáciu pozorne sledujú, na "vyvodenie definitívnych záverov je však ešte priskoro.
Trichet: Poučme sa z krízy!
Prepad burzových indexov po celom svete sa všeobecne odvodzuje od americkej hypotekárnej krízy, ktorá naplno prepukla v lete 2007.
Trichet v tejto súvislosti zdôraznil, že aktuálna situácia je "živým príkladom ako sa otrasy v istom sektore môžu rozšíriť na mnoho trhov a do mnohých krajín".
Prezident ECB ďalej podčiarkol dôležitosť udržania inflácie pod kontrolou "za každých okolností".
V časoch hroziacej krízy to však platí dvojnásobne.
Zo súčasných turbulencií si však podľa Tricheta treba vziať ponaučenie: "Otrasy zvýraznili fakt, že banky niektoré kategórie rizika podcenili".
Reakcie poslancov
K slovám Tricheta sa následne vyjadrili aj poslanci.
Predsedníčka Výboru pre hospodárske a menové veci Pervenche Berès sa domnieva, že prezident ECB sa pomerne jasne vyjadril o orientácii Európskej centrálnej banky na cenovú stabilitu.
Podľa slov tejto francúzskej socialistky Trichet požiadal tých, ktorí zodpovedajú za tvorbu cien a tiež sociálnych partnerov, aby "dôkladne zvážili riziko inflácie a pretrvávajúceho nátlaku pri rokovaniach o mzdách".
Španielskeho poslanca z klubu ľudovcov a európskych demokratov José Manuela Garcíu-Margalla zas mrzí, že poslanci stále "nevedia, čo chce ECB urobiť ohľadom menovej politiky".
Neprijatie opatrení by podľa jeho názoru vyznelo ako "hra orchestra na Titanicu v čase, keď sa loď potápa."
Nemecký liberál Wolf Klinz zas nečakal, že sa dozvie niečo o konkrétnych opatreniach.
Ocenil však Trichetove slová, že "efektivita krízového manažmentu závisí od existencie efektívneho dohľadu v rámci centrálnych bánk".
S prezidentom ECB sa tiež zhoduje z oblasti posilnenia spolupráce v tejto oblasti na úrovni EÚ.
Tlačová správa o vystúpení Tricheta (anglicky) Výbor pre hospodárske a menové veci Jean-Claude Trichet Diskusia Tricheta s poslancami (september 2007) Trichet: Musíme obnoviť dôveru spotrebiteľov!
Otrasy na finančných trhoch (september 2007) Audio, 24:26
Rozhovor so slovinským premiérom Janezom Janšom
Janez Janša je optimistom V stredu 16. januára zavítal do Parlamentu slovinský premiér Janez Janša.
Poslancom vo svojom vystúpení predstavil priority slovinského predsedníctva v EÚ, pričom tiež poukázal na kontrast medzi niekdajším komunistickým režimom a dnešnou EÚ.
Čo môže Slovinsko ponúknuť EÚ a ako si poradí so situáciou v Kosove?
To sú otázky, ktoré sme slovinskému premiérovi položili osobne.
Slovinsko je prvou z nových členských štátov EÚ na čele únie.
Akú perspektívu môže táto malá krajina ponúknuť EÚ počas svojho predsedníctva?
Slovinsko môže prispieť väčšími ambíciami, energiou a väčšou ochotou generácie ľudí, ktorá sa dobromyseľne rozhodla žiť v EÚ a spoločne budovať európsku budúcnosť.
Toto nadšenie, ktoré sa ukázalo aj vo výsledku slovinského referenda o vstupe do EÚ, je v nových členských štátoch veľmi veľké.
Hlavne preto, že my poznáme alternatívu k EÚ.
Vieme, že je omnoho horšia.
Z tohto dôvodu sme pripravení urobiť veľa pre udržanie, posilnenie a rozvoj EÚ, kam všetci patríme.
Ide samozrejme aj o konkrétne veci.
Slovinsko rozvinulo mnoho dobrých príkladov, ktoré ostatné krajiny môžu nasledovať.
Počas dnešnej rozpravy, do ktorej sa zapojilo asi 50 europoslancov, som bol šťastný, že sa spomenuli niektoré slovinské príklady hodné nasledovania.
Veľmi ma potešilo, že poslanci z rôznych krajín vedia o niektorých našich výrobkoch, našej hymne, našej histórii...To nás na začiatku predsedníctva EÚ napĺňa mimoriadnym nadšením.
Jednou z vašich priorít je posilnenie vzťahov medzi EÚ a západným Balkánom.
Zrak mnohých sa pritom prirodzene upiera na budúcnosť Kosova.
Ako sa bude situácia v tomto regióne podľa vás vyvíjať?
Verím, že počas nasledujúcich mesiacov vyjdeme zo slepej uličky, čo však neznamená, že nájdeme definitívne riešenie.
Začneme však túto otázku riešiť, predovšetkým problematiku statusu a vnútorného zjednotenia Kosova, ako aj otázku skonsolidovania situácie v širšom regióne západného Balkánu.
Slovinsko môže v tejto oblasti významne prispieť.
Sme pripravení na to, čo nás čaká a sme pripravení riešiť vo svetle európskej perspektívy problémy v Kosove, ktoré je súčasťou Európy.
Solúnska deklarácia zaistila západnému Balkánu európsku perspektívu.
Kosovo je súčasťou západného Balkánu.
Teraz musíme pracovať na základe týchto dvoch princípov a podniknúť nevyhnutné kroky, aby sme zabezpečili stabilitu tohto regiónu a zachovali jednotu EÚ.
Slovinské predsedníctvo EÚ (anglicky) Profil Janeza Janšu (anglicky) Audio, 33:35 Audio, 12:44 Audio, 36:03
SK
1
PHOTO
20080715PHT34212.jpg
SK
2
PHOTO
20080516PHT29073.jpg
SK
4
LINK
http://www.gorby.ru/en/default.asp
SK
5
LINK
http://www.gci.ch/
SK
6
MULTIMEDIA
20080526MLT29931.asf
SK
7
PHOTO
20080506PHT28295.jpg
SK
9
LINK
/activities/committees/homeCom.do;jsessionid=D1940901A36A70B9654726D4C46D93E6.node1?body=DEVE&language=SK
SK
11
LINK
//news/expert/infopress_page/028-23505-064-03-10-903-20080307IPR23504-04-03-2008-2008-false/default_sk.htm
SK
12
LINK
http://www.un.org/millenniumgoals/
SK
13
PHOTO
20080326PHT24944.jpg
SK
14
LINK
http://www.ipcc.ch/
SK
15
LINK
/activities/committees/homeCom.do;jsessionid=973C2CCEF54DACED85E94C7BF411E848.node2?body=CLIM&language=SK
SK
16
LINK
/news/public/documents_par_theme/911/default_sk.htm
SK
17
LINK
http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/reports/99387.pdf
SK
18
PHOTO
20080219PHT21660.jpg
SK
20
LINK
http://www.sweden.gov.se/sb/d/2058
SK
21
MULTIMEDIA
20080219MLT21764.asf
SK
22
MULTIMEDIA
20080219MLT21774.asf
SK
23
PHOTO
20080424PHT27623.jpg
SK
24
LINK
http://www.up-rs.si/up-rs/uprs-eng.nsf
SK
25
LINK
http://www.eu2008.si/en/index.html
SK
27
PHOTO
20080123PHT19460.jpg
SK
29
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=ECON&language=SK
SK
30
LINK
http://www.ecb.int/ecb/orga/decisions/html/cvtrichet.sk.html
SK
34
MULTIMEDIA
20080123MLT19418.asf
SK
35
PHOTO
20080115PHT18704.jpg
SK
36
LINK
http://www.eu2008.si/en/index.html
SK
37
LINK
http://www.eu2008.si/en/The_Council_Presidency/The_Slovenian_Government/Prime_Minister/CV_Jansa.html
SK
38
MULTIMEDIA
20080116MLT18743.asf
SK
39
MULTIMEDIA
20080116MLT18753.asf
SK
40
MULTIMEDIA
20080116MLT18797.asf
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080523STO29733 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080505IPR28129 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080418STO27010 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215IPR21457 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27276 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080121IPR19247 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070913STO10347 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070906STO10164 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070823STO09819 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
