16.4.2009
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
predkladajú Graham Watson, Wolf Klinz a Margarita Starkevičiūtė
v mene skupiny ALDE
o londýnskom samite G20 z 2. apríla 2009
Uznesenie Európskeho parlamentu o londýnskom samite G20 z 2. apríla 2009
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na vyhlásenie vedúcich činiteľov londýnskeho samitu G20, ako aj ich vyhlásenie o posilnení finančného systému a o poskytnutí zdrojov zo strany medzinárodných finančných inštitúcií,
–
so zreteľom na zoznam OECD, na ktorom sú krajiny nespĺňajúce medzinárodné pravidlá výmeny daňových informácií a ktorý bol zverejnený 2. apríla 2009,
–
so zreteľom na závery predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady z 19. a 20. marca 2009,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie zo 4. marca 2009 s názvom Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe (KOM(2009)114),
–
so zreteľom na správu skupiny odborníkov na vysokej úrovni pre finančný dohľad EÚ, ktorej predsedá Jacques de Larosière,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 29. októbra 2008 s názvom Od finančnej krízy k ozdraveniu: európsky rámec pre činnosť (KOM(2008)706),
–
so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2009 o Pláne hospodárskej obnovy Európy,
–
so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. apríla 2009 o podpore rozvojových krajín pri prekonávaní krízy (KOM(2009)160),
–
so zreteľom na nedávno uverejnenú správu MMF o vplyve svetovej finančnej krízy na krajiny s nízkymi príjmami,
–
so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A.
keďže celosvetová hospodárska výkonnosť v roku 2009 rýchlo klesá a podľa najoptimistickejších vyhliadok sa v roku 2010 očakáva len pomalá obnova,
B.
keďže vplyv finančnej krízy na reálnu ekonomiku vyústili do mimoriadnych hospodárskych okolností, ktoré si vyžadujú včasné, cielené, dočasné a primerané opatrenia a rozhodnutia v záujme nájsť riešenia na dosiaľ nepoznanú situáciu v globálnom hospodárstve a zamestnanosti,
C.
keďže pri pokračujúcom úpadku medzinárodného a európskeho hospodárstva je hlavným problémom nedostatok dôvery na finančných a kapitálových trhoch, ako aj zvyšujúca sa nezamestnanosť,
D.
keďže Globálny plán pre obnovu a reformu obsahuje tieto ciele: 1) obnovenie dôvery, rastu a pracovných miest, 2) obnova finančného systému s cieľom obnoviť poskytovanie úverov, 3) posilnenie finančnej regulácie v záujme obnovenia dôvery, 4) financovanie a reforma medzinárodných finančných inštitúcií s cieľom prekonať krízu a predísť prípadným krízam v budúcnosti, 5) podpora svetového obchodu a investícií, ako aj odmietanie protekcionizmu s cieľom podporovať prosperitu a 6) budovanie súdržného, ekologického a trvalo udržateľného obnoveného hospodárstva,
E.
keďže pre oživenie, aj pre obnovu svetového hospodárstva zohráva kľúčovú úlohu medzinárodná makroekonomická koordinácia;
F.
keďže členstvo v eurozóne preukázateľne posilňuje hospodársku stabilitu v príslušných členských štátoch, čo je dôsledkom ich úsilia dodržiavať maastrichtské kritériá a Pakt rastu a stability, ako aj ochrany pred súčasnými výkyvmi;
G.
keďže viaceré členské štáty mali vážne problémy s platobnou bilanciou, pričom niektoré z nich sa museli so žiadosťou o pomoc obrátiť na MMF a EÚ,
H.
keďže rozvojové ciele tisícročia, najmä odstránenie extrémnej chudoby a hladu, ako aj rozvojové ciele a zásady prijaté na konferenciách OSN poskytujú jasnú víziu a musia byť oporou pre spoluprácu medzi AKT a ES podľa dohody o partnerstve z Cotonou,
I.
keďže niektoré darcovské krajiny znížili v dôsledku finančnej krízy svoj finančný podiel na oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) poskytovanej rozvojovým krajinám, ktorých hospodárstvo je už dosť nestabilné,
J.
keďže krajiny AKT sú závislé od vývozu komodít, ktorý predstavuje viac ako 50 % ich príjmov v cudzej mene, a keďže finančná kríza vedie ku klesajúcemu vývozu z mnohých rozvojových krajín a k zníženiu peňažných tokov do týchto krajín, k obmedzenému prístupu k úverom a nižším zahraničným priamym investíciám, ako aj k poklesu cien komodít,
K.
keďže v najnovších odhadoch Podľa Svetovej banky. na rok 2009 sa uvádza, že nižší hospodársky rast spôsobí, že počet osôb, ktoré budú mať na deň menej ako 1,25 USD, sa zvýši o 46 miliónov v porovnaní s predpoveďami pred krízou, popri 130 až 155 miliónoch osôb, ktoré postihla chudoba v roku 2008 v dôsledku stúpania cien potravín a pohonných látok, a keďže s každým ďalším poklesom rastu o 1 % by chudoba mohla postihnúť ďalších 20 miliónov ľudí,
L.
keďže rast medzinárodného obchodu sa spomaľuje v dôsledku nedostatku úverov a financií a celkového poklesu svetového hospodárstva,
M.
keďže je potrebná intenzívna multilaterálna spolupráca, aby sa zabránilo protekcionistickým krokom, ktoré môže vyvolať finančná/hospodárska kríza,
1.
víta Globálny plán pre obnovu a reformu predložený skupinou G20; berie na vedomie, že samit G20 predložil množstvo cieľov, ktoré boli stanovené na jarnom samite EÚ, a vyjadruje spokojnosť s tým, že globálny plán je v súlade s už podniknutým úsilím v rámci Európskej únie, aby sa zaujal globálnejší prístup a zabránilo sa rozporuplným politikám, ktorých účinky sa navzájom potierajú; uznáva vedúcu úlohu EÚ na samite, trvá však na tom, že je potrebné naďalej posilňovať koordináciu v rámci EÚ;
2.
zdôrazňuje, že všetky dohodnuté záväzky sa musia v plnej miere dodržiavať, rýchlo realizovať a ďalej prehlbovať, a to na národnej, aj medzinárodnej úrovni s cieľom obnoviť dôveru a čo najviac zvýšiť efektívnosť; berie na vedomie úlohu FSB a MMF sledovať pokrok dosiahnutý v rámci schváleného akčného plánu a vyzýva obidva subjekty, aby Európskemu parlamentu predložili svoju správu;
3.
uznáva kľúčovú úlohu centrálnych bánk v tomto úsilí a ich rýchle zníženie úrokových sadzieb, a víta záväzok G20 nepristúpiť k devalvácii národných mien, ktorá by mohla spôsobiť začarovaný kruh; víta postupné znižovanie úrokovej sadzby zamerané na posilnenie rastu a jej urýchlené poskytnutie krátkodobých finančných nástrojov na oživenie medzibankového úverovania; pripomína potrebu vytvoriť podmienky, ktoré uľahčia premietnutie znížení úrokových sadzieb na dlžníkov;
4.
vyjadruje znepokojenie nad tým, že vlády hromadne hľadajú hromadne východisko v braní úverov; varuje pred následkami takejto politiky, najmä pre strednodobú a dlhodobú infláciu, a zdôrazňuje skutočnosť, že pôžičky by sa mali využívať na investície do výrobného kapitálu; zdôrazňuje význam čo najskoršieho návratu k riadnemu štátnemu financovaniu a zabezpečenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti, aby sa zabránilo uvaleniu príliš veľkého zaťaženia/bremena na budúce generácie, pričom poznamenáva, že tento problém by sa mal riešiť samostatne v súvislosti s celkovou zadlženosťou;
5.
víta rozhodnutie vedúcich činiteľov G20 schváliť presný a jasne stanovený detailný plán na zlepšenie regulačného rámca a fungovanie finančných trhov; dúfa, že tento bezprecedentný stupeň medzinárodnej regulačnej koordinácie, založený na presnom hodnotení súčasných nedostatkov, povedie k významným pozitívnym zmenám a zníži riziko opakovaného výskytu takejto krízy;
6.
plne podporuje rozhodnutie vyhradiť ústrednú úlohu pri koordinovaní schválenej agendy nedávno menovanej a rozšírenej Rade pre finančnú stabilitu; podporuje rozhodnutie G20 dať jej k dispozícii silnejší inštitucionálny základ a zvýšené kapacity;
7.
zdôrazňuje význam obnovenia dôvery vo finančný sektor, čo je kľúčom k opätovnému poskytovaniu úverov pre reálnu ekonomiku, ako aj k obnoveniu medzinárodných kapitálových tokov; trvá na potrebe naliehavo sa zaoberať bankovými aktívami so zníženou hodnotou, ktoré obmedzujú poskytovanie úverov; naliehavo vyzýva vlády členských štátov EÚ, aby od bánk požadovali úplnú transparentnosť a kompletné údaje o aktívach so zníženou hodnotou v súvahách, pričom sa zohľadnia usmernenia Komisie pre nakladanie s aktívami so zníženou hodnotou v bankovom sektore Spoločenstva, a aby postupovali koordinovaným spôsobom v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže; vyzýva vlády G20, aby oznámili, ako fungujú ich programy v oblasti aktív so zníženou hodnotou a aké sú ich výsledky; odporúča čo najviac zvýšiť medzinárodnú spoluprácu a odmietať finančný a regulačný protekcionizmus;
8.
berie na vedomie, že včasnými rekapitalizačnými opatreniami členských štátov sa zabránilo finančnému kolapsu, pripomína však, že vládne podporovanie bánk by malo byť dočasné a že musí obsahovať prísľub, že sa vypracujú jasne definované stratégie ukončenia situácie;
9.
domnieva sa, že včasné varovanie pred makroekonomickými a finančnými rizikami, ako aj posilnenie dozoru nad obozretným podnikaním na makro- aj mikroúrovni majú zásadný význam pre obnovenie finančnej stability; na tento účel rázne vyzýva príslušné orgány, aby sa riadili odporúčaním vedúcich činiteľov G20 vymieňať si informácie a aktívne sa podieľať na povinnom zriaďovaní kolégií orgánov dohľadu pre všetky finančné skupiny, ktoré pôsobia vo viacerých štátoch;
10.
zastáva názor, že zásady na vysokej úrovni platné pre cezhraničnú spoluprácu v oblasti krízového riadenia musia byť ihneď uvedené do praxe; so zreteľom na silnejúce vzájomné pôsobenie medzi národnými finančnými systémami naliehavo vyzýva príslušné orgány k spolupráci na medzinárodnej úrovni s cieľom pripraviť sa na finančné krízy a riadiť ich;
11.
súhlasí s názorom, že je potrebné obmedziť vznik systémových rizík, a uznáva, že na všetky pre systém dôležité inštitúcie a zúčastnené subjekty vrátane alternatívnych investičných fondov, ktoré využívajú vysoký pákový efekt, sa musí vzťahovať náležitá regulácia a dohľad; ľutuje, že sa to obmedzuje len na inštitúcie dôležité z hľadiska systému; konštatuje, že by bolo potrebné zamerať pozornosť, ako aj reguláciu skôr na fungovanie ako na podstatu; zdôrazňuje potrebu rozvíjať mechanizmy efektívnej spolupráce a výmeny informácií medzi národnými orgánmi s cieľom zabezpečiť účinný cezhraničný dohľad a zároveň chrániť otvorené trhy;
12.
schvaľuje rozhodnutie krajín G20 prijať bazilejskú rámcovú dohodu II, ako aj snahy čo najskôr posilniť obozretné regulačné normy; konštatuje, že napriek ich výzve na posilnenie stimulov pre riadenie rizika v prípade sekuritizácie nebola v sekuritizačnom procese spoločne stanovená kvantitatívna sadzba udržania, ani navrhnuté žiadne spoločné systémy povinnej starostlivosti;
13.
víta rozhodnutie G20 podporovať integritu a transparentnosť na finančných trhoch, ako aj zvýšenú zodpovednosť finančných aktérov; víta záväzok G20 uskutočniť reformu režimov kompenzácií trvalo udržateľnejším spôsobom ako súčasť revízie finančnej regulácie a zdôrazňuje význam prepojenia stimulov s dlhodobou výkonnosťou, predchádzania stimulom, ktoré vedú k nezodpovednosti, a zaručenia uplatňovania nových zásad v celom priemysle s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky;
14.
berie na vedomie zverejnenie čiernej listiny OECD, na ktorej sú krajiny odmietajúce dodržiavať medzinárodné pravidlá; víta v tejto súvislosti vymazanie všetkých ostávajúcich štyroch štátov z čiernej listiny daňových rajov OECD, pretože krátko po samite G20 súhlasili s pravidlami daňovej transparentnosti;
15.
víta opatrenia v súvislosti s ratingovými agentúrami, ktoré sú zamerané na zvýšenie transparentnosti a posilnenie spolupráce medzi národnými dozornými orgánmi; naďalej ho znepokojuje nedostatok hospodárskej súťaže v tomto sektore a žiada výrazné obmedzenie prekážok vstupu na trh;
16.
podporuje záväzok G20 zvýšiť dostupné zdroje pre svetové finančné inštitúcie o 850 miliárd amerických dolárov na podporu rastu na rozvíjajúcich sa trhoch a v rozvojových krajinách;
17.
víta potvrdený záväzok plniť rozvojové ciele tisícročia a sľub sprístupniť ďalších 50 miliárd USD na podporu sociálnej ochrany, obchodu a rozvoj ochrany v krajinách s nízkymi príjmami;
18.
rozhodne víta plán G20 uskutočniť reformu medzinárodných finančných inštitúcií a žiada, aby sa tieto reformy začali čo najskôr; v tejto súvislosti vyzýva, aby sa otázky zvýšenej transparentnosti a zodpovednosti riešili na nasledujúcich jarných zasadnutiach Svetovej banky a MMF;
19.
víta pokrok, ktorý dosiahol MMF pomocou svojho nového flexibilného úverového rámca (Flexible Credit Line), s ktorým prestáva uplatňovať doterajšie normatívne a nepružné poskytovanie úverov a rámec založený na podmienenosti, ako to dokladá MMF vo svojej nedávnej správe o vplyve svetovej finančnej krízy na krajiny s nízkymi príjmami vyhlásením, podľa ktorého by sa pri vypracovaní výdavkových politík mala uprednostňovať ochrana alebo rozširovanie sociálnych programov alebo zlepšovanie schválených investícií, a vo všeobecnosti zachovanie smerovania k dosiahnutiu RCT;
20.
ľutuje, že sľuby G20 týkajúce sa pomoci pre obchod a zahraničnej rozvojovej pomoci (ODA) boli nedostatočné; zdôrazňuje, že napriek tomu, že v oznámení sú vymenované finančné opatrenia na zvýšenie zdrojov pre rozvojový svet zo strany Svetovej banky a MMF, nebol stanovený žiadny osobitný záväzok zabezpečujúci, že pomoc pre obchod predstavuje dodatočné financovanie;
21.
víta, že G20 uznáva význam ekologickejšieho, trvalo udržateľnejšieho svetového hospodárstva s nižšími emisiami CO2; konštatuje, že dosiahnutie záväznej dohody o zmene klímy na nadchádzajúcej konferencii v Kodani je skutočne rozhodujúce; zdôrazňuje však, že vedúci činitelia G20 by mali vziať na vedomie všestranný charakter problémov celosvetovej trvalej udržateľnosti, akými sú problémy súvisiace s rybným hospodárstvom, lesmi a vodnými zdrojmi, ktorých vplyvy sa najviac týkajú ľudí v rozvojových krajinách;
22.
naliehavo vyzýva G20, aby prevzala vedúcu pozíciu v pretrvávajúcich problémoch celosvetového riadenia obchodu, ako je potreba zastupovať rozmanitosť rozvíjajúcich sa krajín na fórach prijímajúcich rozhodnutia o obchode;
23.
upozorňuje na pretrvávajúcu potravinovú krízu, ktorá si vyžaduje okamžité opatrenia a výrazné zvýšenie finančnej pomoci pre poľnohospodársku výrobu v rozvojových krajinách;
24.
víta rozhodnutie podporovať svetový obchod a investície a odmietať protekcionizmus, ktorý narúša prosperitu;
25.
víta prísľub podporovať financovanie obchodu tým, že sa na tento účel v najbližších dvoch rokoch poskytne aspoň 250 miliárd amerických dolárov; žiada, aby sa tento záväzok prejavil poskytnutím ďalších prostriedkov;
26.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, ECB, parlamentom a vládam členských štátov, členským štátom skupiny G20 a MMF.
