4.4.2011 B7-0237/2011 NÁVRH UZNESENIA predložený na základe vyhlásení Rady a Komisie
predložený v súlade s článkom 110 ods. 2 rokovacieho poriadku
o vyhlásení Komisie: Poučenie z jadrovej havárie v Japonsku pre jadrovú bezpečnosť v Európe
Marita Ulvskog
v mene skupiny S&D
PE459.773v01-00 B7‑0237/2011 Uznesenie Európskeho parlamentu o vyhlásení Komisie: Poučenie z jadrovej katastrofy v Japonsku pre Európu a jej jadrovú bezpečnosť
Európsky parlament,
– so zreteľom na smernicu Rady 2009/71/Euratom z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení,
– so zreteľom na správu Európskeho parlamentu o jadrovej bezpečnosti,
– so zreteľom na správu Európskeho parlamentu zo 16. februára 2011 o najvyšších povolených hodnotách v potravinách a krmivách,
– so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 3. mája 2011 o probléme jadrovej bezpečnosti pätnásť rokov po černobyľskej havárii a jej zdravotných dôsledkoch,
– so zreteľom na závery Rady pre energetiku z 26. februára a 21. marca,
– so zreteľom na závery Európskej rady z 25. marca,
– so zreteľom na jadrovú katastrofu jadrovej elektrárne Fukušima Daiichi v Japonsku,
– so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A. keďže jadrová katastrofa jadrovej elektrárne Fukušima Daiichi, ku ktorej došlo po zemetrasení a následnom tsunami, ktoré postihli Japonsko 11. marca, bude mať okrem materiálnych škôd ďalekosiahle dôsledky na ľudské zdravie a životné prostredie, ktorých plný rozsah sa ešte len musí vyčísliť,
B. keďže skutočnou príčinou zlyhania chladiacich zariadení, ktoré viedlo k rôznym situáciám ohrozenia v jadrových elektrárňach Fukušima Daiichi, bolo prerušenie dodávky elektriny; keďže k podobnému prerušeniu dodávky elektrickej energie môže dôjsť v ktoromkoľvek členskom štáte EÚ v dôsledku rôznych faktorov,
C. keďže napriek veľkým obavám, ktoré vyvolala katastrofa v Japonsku, zostane jadrová energia zrejme aj v budúcnosti, a okrem iného aj v mnohých členských štátoch, súčasťou terajšieho energetického mixu, a preto sa musí zabezpečiť čo najvyššia úroveň bezpečnosti vo všetkých elektrárňach tak, aby boli čo najlepšie pripravené na neočakávané situácie ohrozenia,
D. keďže v záveroch Rady pre energetiku sa zdôrazňuje význam komplexnej energetickej stratégie, ktorá by občanom, priemyslu a hospodárstvu EÚ zabezpečila isté, bezpečné, udržateľné a cenovo dostupné zdroje energie, čím by prispievala ku konkurencieschopnosti Európy, a v tomto ohľade uznáva význam plne integrovaného energetického trhu a integrovanej energetickej infraštruktúry,
E. keďže jadrová katastrofa potvrdila potrebu významnej zmeny modelu európskej energetiky a vyzvala na urýchlené zavedenie opatrení, ku ktorým patrí intenzívnejšie využívanie obnoviteľných zdrojov, záväzné ciele úspory energie, ako aj vhodné daňové a finančné stimuly,
F. keďže je potrebné preskúmať, akým spôsobom sa má k tejto veľkej zmene európskej energetickej politiky dospieť, zaviesť systémy trvalej a dôslednej podpory obnoviteľných zdrojov energie a zaoberať sa účinným odstraňovaním prekážok ich širokého využívania,
G. keďže bezpečnosť dodávok by sa nemala dosahovať na úkor bezpečnosti činností súvisiacich s výrobou energie a keďže prioritne sa musia vyžadovať vedľajšie energetické opatrenia a zabezpečiť diverzifikácia spôsobov výroby energie,
H. keďže súbežne s ďalším prehĺbením výskumu zameraného na hľadanie riešení pre nakladanie s jadrovým odpadom je potrebné venovať sa aj výskumu účinkov radiácie a výskumu zameraného na zvýšenie bezpečnosti existujúcich jadrových elektrární; zdôrazňuje však, že sa to nesmie diať na úkor výskumu alternatívnych energetických zdrojov, ako sú obnoviteľné zdroje energie a vyzýva na urýchlené zvýšenie finančnej podpory pre výskum, vývoj a inovácie v oblasti iných udržateľných zdrojov energie,
I. keďže dôsledky jadrovej katastrofy siahajú za hranice jedného štátu, je v záujme lepšieho riadenia v prípade jadrovej katastrofy potrebná úzka spolupráca, koordinácia a informovanosť v rámci Európskej únie, ako aj so susednými tretími štátmi,
J. keďže susedné štáty majú v pláne budovanie jadrových elektrární v oblastiach s vysokým rizikom zemetrasení a povodní,
K. keďže pred prijatím akýchkoľvek politických rozhodnutí je jednoznačne potrebné viesť otvorený verejný dialóg o jadrovej energii v každom členskom štáte s cieľom podporiť verejnú informovanosť o jej účinkoch;
L. keďže je potrebné zabezpečiť zintenzívnenie demokratických postupov založených na transparentnosti a vysokú úroveň informovanosti a zapojiť do tohto procesu všetky zúčastnené strany vrátane občanov,
M. keďže práca v jadrovom priemysle v sa v súčasnosti v Európe realizuje formou uzatvárania subdodávateľských zmlúv veľkého rozsahu, kde nie je vždy zabezpečená náležitá odborná príprava, pracovníci sú vystavení nebezpečným hladinám ožiarenia a kde sa v najdôležitejších fázach procesu pravdepodobne stráca rozhodujúca kontrola nad jeho spoľahlivosťou,
N. keďže Zmluva o Euratome bola podpísaná v roku 1957 a očakávania týkajúce sa jadrovej energie, ktoré vyjadrila Zmluva o Euratome pred piatimi desaťročiami, sa musia prehodnotiť,
1. vyjadruje svoju plnú podporu a súcit japonskému ľudu postihnutému touto jadrovou katastrofou, ako aj pracovníkom energetického priemyslu, ktorí zasahujú v prvých líniách v jadrovej elektrárni Fukušima Daiichi;
2. uznáva, že je dôležité bezprostredne sa poučiť z havárie jadrovej elektrárne Fukušima Daiichi a zamerať sa na zaručenie čo najvyššej bezpečnosti v súlade so základnými zásadami jadrovej bezpečnosti;
3. víta návrh Komisie na zavedenie komplexného posúdenia rizika a bezpečnosti všetkých jadrových elektrární v EÚ („záťažové testy”) no vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa budú vykonávať len na dobrovoľnom základe; okrem toho vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila konkrétny návrh s osobitnými požiadavkami a prvkami uvedených záťažových testov, ktoré musia vykonávať nezávislé subjekty; zdôrazňuje, že je potrebné, aby do podobného posúdenia bezpečnosti a rizika existujúcich a budúcich elektrární boli zapojené aj tretie krajiny susediace s EÚ;
4. zdôrazňuje, že záťažové testy by mali brať do úvahy širšie okolnosti s viacerými a komplexnými príčinami, keďže príčinou jadrovej havárie v Japonsku nebolo samotné zemetrasenie; záťažové testy by mali okrem toho zahŕňať celý výrobný reťazec vrátane dopravy a spracovania a uskladnenia odpadu;
5. žiada, aby boli výsledky záťažových testov zverejňované a aby sa vykonávali otvorene a transparentne; trvá na tom, aby bol rovnakým spôsobom informovaný o prípadných opatreniach, ktoré prijme Komisia a členské štáty na základe týchto testov;
6. kritizuje rozhodnutie Európskej rady, ktoré prijala na schôdzi 24.–25. marca 2011, aby sa záťažové testy vykonávali pod záštitou orgánov jednotlivých štátov a prostredníctvom odbornej kontroly namiesto spoločného európskeho prístupu;
7. vyzýva Komisiu, aby pre existujúce jadrové elektrárne navrhla vzorový model, podľa ktorého budú všetky jadrové elektrárne prispôsobené najkvalitnejších dostupným technológiám a bezpečnostným normám; záťažové testy by mali pomôcť hľadať takéto vzorové modely v členských štátoch a poskytovať štruktúrovaný prehľad možného postupného odstavovania jadrových elektrární;
8. vyzýva členské štáty, aby vypracovali prípadné stratégie strednodobého alebo dlhodobého odstavenia jadrovej energie a aby čo najskôr informovali regionálne a miestne orgány na druhej strane hraníc o svojich národných programov v prípade, že ich plnenie bude mať cezhraničný dosah;
9. vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby prijali vhodné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že jadrové elektrárne sa v EÚ a susedných štátoch nebudú stavať v oblastiach s vysokým rizikom zemetrasení a povodní; výstavba jadrových elektrární na vonkajších hraniciach EÚ musí byť v súlade s medzinárodnými ekologickými normami pre jadrovú bezpečnosť;
10. dôrazne žiada členské štáty a Komisiu, aby sa na základe spoločnej zodpovednosti a v úzkej spolupráci s agentúrami IAEA, Espoo a ostatnými príslušnými medzinárodnými organizáciami zasadzovali o posilnenie medzinárodných noriem pre jadrovú bezpečnosť a o ich riadne plnenie; vyzýva Komisiu, aby do júna 2011 predložila inkluzívny akčný plán s konkrétnymi krokmi na jeho splnenie;
11. zdôrazňuje, že sa musí zabezpečiť zintenzívnenie demokratických postupov založených na transparentnosti a vysoká úroveň informovanosti, ako aj zapojenie všetkých zúčastnených strán vrátane odborárskych organizácií a občanov;
12. žiada, aby bol verejným orgánom zabezpečený priamy prístup online k údajom o prevádzke jadrových zariadení, teda o fungovaní jadrovej elektrárne; v prípade jadrových elektrární nachádzajúcich sa v blízkosti štátnych hraníc to platí aj pre orgány susedných regiónov;
13. vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na dokončenie regulačného rámca pre jadrovú bezpečnosť a investičné plány pre všetky jadrové zariadenia, ktoré sa majú realizovať počas životného cyklu jadrových elektrární a na celom výrobnom reťazci vrátane bezpečnosti, dopravy, spracovania odpadu a zariadení na skladovanie vyhoreného paliva s cieľom zaviesť v celej EÚ maximálne záväzné bezpečnostné normy;
14. vyzýva s ohľadom na navrhovanú smernicu o bezpečnom nakladaní s vyhoreným jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom (KOM(2004)526 v konečnom znení)) na zavedenie zásady „znečisťovateľ platí” tak, aby sa pri tom náležite brala do úvahy zodpovednosť výrobcov jadrového odpadu;
15. vyzýva členské štáty, aby zachovali a pozdvihli odbornú úroveň ľudských zdrojov a pracovné podmienky potrebné pre celý životný cyklus jadrových elektrární, fázu postupného odstavovania a nakladanie s jadrovým odpadom;
16. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zamysleli nad energetickou politikou EÚ a zvážili zavedenie nových právnych predpisov v oblasti klímy, ktoré by zahŕňali vyššie ciele a záväzné normy energetickej účinnosti, rapídne zvýšenie objemu obnoviteľných zdrojov energie v Európe s investíciami do infraštruktúry rozvodnej siete a skladovacej infraštruktúry, výskumné a inovačné stimuly a zavedenie daní z energetických produktov a CO 2 na úrovni EÚ; vyzýva ďalej Komisiu a členské štáty, aby sa zasadzovali o značné investície do energeticky efektívnej infraštruktúry prostredníctvom pravidiel o verejnom obstarávaní, ktoré podporujú energeticky účinné riešenia;
17. vyzýva Komisiu a Radu, aby zvýšili právne záväzný cieľ podielu obnoviteľných zdrojov energie na 30 % do roku 2020, stanovili dlhodobé ciele, ktoré umožnia zásadný prechod na 45 % podiel výroby obnoviteľnej energie do roku 2030 a 95 % do roku 2050;
18. vyzýva Komisiu, aby preskúmala a navrhla viaceré scenáre energetického mixu v Európe do budúcnosti bez jadrovej energie a aby v rámci toho uviedla, aké kroky ešte treba prijať v záujme splnenia strednodobých a dlhodobých cieľov v oblasti energetiky a klímy;
19. vyzýva Radu, aby do svojej budúcej revízie Lisabonskej zmluvy zahrnula pod článok 194 otázky týkajúce sa jadrovej energie;
20. žiada, aby sa zrušil článok 1 Zmluvy o Euratome a radiačná ochrana a kapitola 7 Zmluvy o Euratome o zárukách vrátane nešírenia zahrnuli do Lisabonskej zmluvy; žiada, aby sa našiel jednotný a komplexný rámec pre energetickú politiku EÚ predovšetkým v rámci Lisabonskej zmluvy;
21. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Komisii, Rade, vládam a parlamentom členských štátov a organizáciám EURATOM a ENSREG.
