Kohézna politika EÚ si podľa EP vyžaduje zmeny
Regionálna politika
2007-04-24 - 16:02
Ďalšie rozšírenie EÚ by podľa predpokladov zväčšilo jej územie o 35 % a počet jej populácie o 27 %.
Hrubý domáci produkt Únie by sa tým však zvýšil celkovo len o 4 % a dokonca na hlavu by sa znížil o 18 %, čo by sa odrazilo aj v kohéznej politike zameranej na podporu rastu a vyrovnanie rozdielov medzi jednotlivými európskymi regiónmi.
Plénum EP preto 24. apríla schválilo iniciatívnu správu, v ktorej poukázalo na možné dôsledky budúcich rozšírení a navrhlo viaceré riešenia.
Text prijatý pomerom hlasov 473:113:104 uvádza, že ďalšie rozšírenie EÚ by si vyžiadalo pre roky 2007-2013 navýšenie rozpočtu v oblasti štrukturálnych fondov v hodnote 150 miliárd eur (k už schválenému rozpočtu 308 miliárd eur na to isté obdobie).
Správa odhaduje pravdepodobné dôsledky vstupu Turecka, Chorvátska, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónska a štátov západného Balkánu (Albánska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej Hory a Srbska - vrátane Kosova) do EÚ.
Z navýšených 150 miliárd eur by bolo na Turecko potrebné vyčleniť 63 % a pre Chorvátsko 7 %, pričom ostatné štáty západného Balkánu, ktoré v súčasnosti dostávajú prostriedky nástroja predvstupovej pomoci, by dostali celkovo 9,2 %.
Schválený text v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby so zreteľom na budúce rozšírenia vyčíslila náklady regionálnej politiky, ktoré sa EÚ chystá vynaložiť použitím súčasných, ako aj pozmenených a rozšírených pravidiel a aby odhadla, aký dopad by to malo mať na financovanie regiónov, ktoré sú na túto pomoc spôsobilé v súčasnosti.
Hlavnou obavou poslancov je to, že budúce rozšírenie EÚ by mohlo viesť k situácii, kedy by viacero regiónov prišlo o svoju štrukturálnu podporu výlučne kvôli "štatistickému efektu".
Tento efekt sa objavuje, keď príchod relatívne chudobného členského štátu zníži priemer HDP Európskej únie na hlavu, čím sa oblasti iných členských štátov budú zdať "bohatšie".
Účinok však veľmi závisí od pristupujúcej kandidátskej krajiny - ak by sa dnes stalo členom Únie napr. Chorvátsko, malo by to len veľmi malý alebo žiadny účinok na kohéznu politiku, ak by sa však do EÚ dostalo Turecko, účinok by bol značný, keďže táto politika sa podľa EP "ešte nikdy neuplatňovala na tak veľkú krajinu s nízkou úrovňou hospodárskeho rozvoja a takými obrovskými regionálnymi rozdielmi", akou je Turecko.
Spravodajca správy, europoslanec Markus PIEPER (EPP-ED, DE) vysvetlil, že ak by sa kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny pričlenili naraz, viac ako tretina v súčasnosti dotovaných regiónov by stratila svoj štatút podľa cieľa 1 (konvergencia, nárast a zamestnanosť).
Len pobaltské krajiny a Slovensko by podľa jeho slov neutrpeli stratu nároku na podporu regiónov.
Najviac postihnuté by naopak boli Taliansko, Nemecko, Malta, Španielsko, Grécko a Francúzsko.
Z kohéznych fondov (hranica 90 %) by sa vylúčili Grécko, Cyprus a Slovinsko.
Česká republika by hranicu 90 % neprekročila iba veľmi tesne.
Správa vyzýva Európsku Komisiu, aby navrhla "odstupňovaný model pre kohéznu politiku", ktorý by umožnil lepšie rozlišovať medzi predvstupovou pomocou a členstvom, a ktorý by dal potenciálnym kandidátom na členstvo možnosť získať efektívnu podporu pre regionálny rozvoj, v závislosti od ich politického napredovania.
Priama zodpovednosť členských štátov
EP v správe vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že v niektorých regiónoch EÚ je pomoc nedostatočne cielená, čo spôsobuje, že situácia v nich sa nezlepšuje ani napriek mnohoročnej finančnej pomoci.
To podľa poslancov znamená, že sa plytvá zdrojmi poskytovanými Úniou.
Pre účinnosť kohéznej politiky je teda podľa EP nevyhnutné, aby sa v budúcnosti posilnila "priama zodpovednosť členských štátov".
Rozprava (23.
4.
2007):
V rámci rozpravy o dôsledkoch rozšírenia EÚ pre kohéznu politiku vystúpil aj slovenský europoslanec Miloš KOTEREC (PES, SK).
Predložená správa podľa jeho slov len potvrdzuje, aké dôležité sú pre EP otázky správneho fungovania systémov EÚ a politika súdržnosti.
"Ak nebude existovať účinné vyhodnocovanie efektívnosti poskytovania finančných prostriedkov EÚ na regionálny rozvoj, môžeme o efekte rozšírenia na súdržnosť hovoriť len približne.
Ale aj keď budeme mať dobrú metodológiu tvorby regionálnej politiky a jej implementácie, nezaobídeme sa bez profesionálneho prístupu členských štátov, ktoré sú garantom spravodlivosti, transparentnosti, špičkových administratívnych kapacít a zamedzovania zneužívania fondov", uviedol.
Dodal tiež, že regionálna politika sa bude vyhodnocovať v strednodobom hodnotení v roku 2008 - 2009.
Členské štáty musia podľa Miloša Koterca taktiež prispieť k vhodným riešeniam na financovanie kvalitnej európskej politiky súdržnosti.
"Nemôže to byť boj regiónov, ktoré trpia nízkou úrovňou hospodárskeho rozvoja a bojujú o každé euro.
Politika EÚ musí byť natoľko objektívna, aby sa neuskutočňovala formou kto z koho", vysvetlil a doplnil, že na dosiahnutie stanovených cieľov sú potrebné dostatočné zdroje.
"Európsky parlament jasne vo svojej rezolúcii v roku 2005 zdôraznil, že rozpočet na regionálny rozvoj musí byť pre rozpočtové obdobie 2007 - 2013 značne vyšší."
Riešenie podľa neho možno hľadať v prehodnotení tvorby európskeho rozpočtu, alebo vo väčšej priamej finančnej angažovanosti jednotlivých členských štátov, ktoré pomoc dostávajú.
V tomto prípade sa však podľa Miloša Koterca stráca "povestná európska solidarita".
Kohézna politika podľa jeho slov totiž "nemôže byť obeťou rozširovania, tak, ako rozširovanie nemôže byť rukojemníkom kohéznej politiky".
Zdôvodnenie hlasovania (24.
4.
2007):
V rámci tzv. zdôvodnení hlasovania vystúpila k správe o kohéznej politike slovenská europoslankyňa Zita PLEŠTINSKÁ (EPP-ED, SK).
Poslaneckým kolegom vysvetlila, že uvedenej správe vyslovila v hlasovaní podporu, pretože EP má podľa jej slov veľký záujem o to, "aby kohézna politika zaznamenávala úspechy aj smerom na východ Európy".
Ako ďalej uviedla, je potrebné vysporiadať sa s dôsledkami budúcich rozšírení, hlavne čo sa týka Turecka a Chorvátska, ktoré už majú oficiálny štatút prístupových krajín.
Vzťahuje sa to podľa jej slov však aj na sedem štátov západného Balkánu, ktoré sú potenciálnymi kandidátskymi krajinami poberajúcimi prostriedky nástroja predvstupovej pomoci.
Európsku kohéznu politiku označila za hnací motor trvalo udržateľného a vyváženého rozvoja, ktorý významne prispieva k zvýšeniu životnej úrovne obyvateľov.
Pripomenula tiež, že EP má spoločne s ministrami členských krajín Únie rozhodujúce slovo pri schvaľovaní rozpočtu EÚ.
"V tomto sedemročnom programovacom období bolo na kohéznu politiku vyčlenených rekordných 347 miliárd eur", zdôraznila v tejto súvislosti.
84 regiónov v 17 členských krajinách (ktorých HDP je oveľa nižší ako 75 % priemeru EÚ), ako aj 16 regiónov (v ktorých HDP vďaka štatistickému spriemerovaniu po rozšírení len nepatrne presiahol tento 75-percentný priemer), podľa jej slov "s obrovskou nádejou sledujú tzv. Írsky Boom".
Poukazujúc na prípad Írska zdôraznila, že dokázalo zmeniť svoju pozíciu najchudobnejšieho európskeho regiónu na hospodársku špičku práve úspešným čerpaním štrukturálnych fondov.
"Ak sa Európa má stať najkonkurencieschopnejším hospodárstvom, musí mať účinnú kohéznu politiku zameranú na podporu zaostávajúcich oblastí," dodala na záver.
20070420IPR05540 Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní prostredníctvom vyhľadávača tu
SK
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
