Sacharovovu cenu 2009 získala organizácia Memorial
Ľudské práva
2009-12-08 - 10:56
Sacharovova cena 2009 Európsky parlament udelil tohtoročnú Sacharovovu cenu ruskej mimovládnej organizácii Memorial, jej trom predstaviteľom Olegovi Orlovi, Sergejovi Kovaľovi a Ľudmile Alexejevovej a tiež všetkým aktivistom za ľudské práva v Rusku.
Sacharovova cena sa udeľuje jednotlivcovom alebo organizáciám, ktoré podporujú ľudské práva a bojujú proti útlaku a nespravodlivosti.
Tento rok si pripomíname 20. výročie úmrtia Andreja Sacharova, po ktorom je parlamentné ocenenie pomenované.
Slávnostné odovzdanie ceny sa uskutočnilo16. decembra na plenárnom zasadnutí Európskeho parlamentu v Štrasburgu.
Na nižšie uvedených odkazoch nájdete všetky články, ktoré sme v súvislosti so Sacharovovou cenou 2009 publikovali.
20091207FCS66069
Kovaľov pri preberaní ceny vyzval EÚ, aby nemlčala
Zľava: Oleg Orlov, Ľudmila Alexejevová a Sergej Kovaľov V stredu 16. decembra si trojica Oleg Orlov, Sergej Kovaľov a Ľudmila Alexejevová prevzali Sacharovovu cenu.
Ocenenie získali ako zástupcovia ruskej organizácie na podporu ľudských práv Memorial a tiež v mene všetkých bojovníkov za ľudské práva v Rusku.
Výnimočnosť udalosti vyzdvihol aj predseda EP Jerzy Buzek: "Sú dni, kedy som osobitne hrdý na to, že predsedám Európskemu parlamentu a toto je jeden z nich," podčiarkol.
Všetci traja laureáti prišli po ocenenie do Štrasburgu osobne.
Predseda EP tiež vyzdvihol, že rozhodnutie o udelení tohtoročnej Sacharovovej ceny padlo jednomyseľne.
Ocenenie však patrí aj ďalším.
"Dnes by tu mali byť aj Natalia Estemirová a Anna Politkovská.
Ich vrahovia musia predstúpiť pred spravodlivosť," dodal Buzek.
Spomienka na zabitých aktivistov
Slávnostný príhovor predniesol Sergej Kovaľov.
Ako zdôraznil, Parlament túto cenu udelil aj ako spomienku na ich zavraždených priateľov: členku organizácie Memorial Nataliu Estemirovú, ktorú zabili v lete v Čečensku, právnika Stanislava Markelova, novinárky Annu Politkovskú a Anastasiu Baburovovú, ktorých zavraždili v Moskve, etnológa Nikolaja Girenka zastreleného v Sankt Peterburgu, či Farida Babayeva, ktorého zabili v Dagestane.
Mysliteľ Sacharov
Vo svojom vystúpení spomenul aj samotného Andreja Sacharova, po ktorom je ocenenie pomenované.
"Sacharov, ktorý zomrel presne pred dvadsiatimi rokmi, nebol len vynikajúcim bojovníkom za ľudské práva v Sovietskom zväze.
Bol to tiež vynikajúci mysliteľ," uviedol.
Práve Európske spoločenstvo je podľa jeho slov "dnes pravdepodobne najbližším modelom k snu Andreja Sacharova o budúcom zjednotenom ľudstve".
V Rusku máme aj spojencov
Kovaľov sa vyjadril aj k situácii v Rusku.
Situácia v jeho vlasti nie je "taká jasná ako by sa povrchnému pozorovateľovi mohlo zdať.
Máme v spoločnosti veľa spojencov, tak v boji za ľudské práva, ako aj v boji proti stalinizmu.
Navyše, ani ruské úrady nie sú tak jednoliate ako sa to na prvý pohľad môže javiť".
Nezostávajte ticho
Ruskí aktivisti očakávajú od európskych politikov a európskej verejnosti to, čo pred viac než dvomi desaťročiami sformuloval Andrej Sacharov: "Dnes moja krajina potrebuje podporu a nátlak".
Európa by sa tak podľa názoru Kovaľova "mala k Rusku správať ako ku ktorejkoľvek inej európskej krajine, ktorá sa k niečomu zaviazala a má zodpovednosť to plniť".
Kovaľov zdôraznil, že "je povinnosťou Európy neostať ticho, ale opäť a znova opakovať, pripomínať a odhodlane nástojiť na tom, aby Rusko dodržiavalo svoje záväzky".
V závere svojho vystúpenia tiež podčiarkol, že "sloboda myslenia je základom všetkých ďalších slobôd.
Preto je tak správne, že Sacharovova cena sa nazýva za slobodu myslenia.
Sme hrdí, že si ju dnes preberáme".
Sacharovova cena Videorozhovor s Olegom Orlovom Video o organizácii Memorial Záznam z odovzdávania ceny Audiovizuálny materiál zo slávnostného odovzdávania ceny Laureátku Sacharovovej ceny v Moskve zatkli
Oleg Orlov: Najväčšia hrozba prichádza od štátu
Oleg Orlov Pri typickej decembrovej teplote -20°C sme sa v Moskve stretli s lídrom ruskej mimovládnej organizácie Memorial Olegom Orlovom.
Po skončení chatu na Facebooku nás zaujímalo, aké problémy majú organizácie na podporu ľudských práv v Rusku.
Orlov v rozhovore varoval pred rehabilitáciou Stalina a súčasného ruského prezidenta Medvedeva označil za snilka.
Ako zmení odovzdanie Sacharovovej ceny prácu organizácie Memorial?
Mne a našim zamestnancom to dodá silu.
Je dôležité dostávať pozitívne hodnotenie zvonku, pretože niekedy máte pocit, že prelievate more lyžičkou.
Cítia to tak najmä kolegovia v oblasti severného Kaukazu.
Predtým sme si však mysleli, že takýto typ publicity a takáto cena nás dodatočne ochránia.
Bol to však omyl.
Neochránia.
S akými problémami sa stretávajú obrancovia ľudských práv a obete v Rusku?
Najväčším problémom je, že hrozba smerom k nám prichádza od predstaviteľov štátu.
Samozrejme, ďalšie hrozby prichádzajú od neofašistov (mnoho mojich kolegov napadli alebo zabili neofašisti).
Hrozby zo strany vlády majú rôzne formy, počnúc nekonečnými kontrolami, kedy musíme predložiť doslova obrovské haldy správ, čo nám znemožňuje vykonávať našu prácu.
Takéto preverovanie môže viesť k zániku organizácie alebo k začatiu trestného konania na základe obvinenia z extrémizmu, aby ste sa tým zbavili kritických hlasov.
Nebezpečnejšie sú však prípady nelegálnej činnosti a násilia páchanom na nás.
Medzi nimi sa objavujú telefonické hrozby rodinným príslušníkom aktivistov za ľudské práva, podpálenie kancelárií ľudskoprávnych organizácií, či dokonca priame násilie.
V roku 2007 ma uniesli, vyhrážali sa mi zastrelením, zbili ma a nechali ma ležať polonahého v snehu.
Zabitá bola naša blízka a drahá priateľka, vynikajúca ochrankyňa ľudských práv Nataša Estemirová, ktorú sme prezývali "srdce Memorialu".
Zreteľné sú aj hrozby voči tým, ktorých chránime.
Vyhrážajú sa im, že sa na súde nedovolajú spravodlivosti, že sa nezačne trestné stíhanie, alebo že hoci sa aj začne, vinníkov nenájdu.
Tento druhý typ hrozby nelegálneho násilia pochádza od tých istých ľudí, ktorí sa vyhrážajú nám.
Rasisti, neofašisti útočiaci na prisťahovalcov, skorumpovaní policajti nedbajúci na zákony, predstavitelia mocenských štruktúr ako je ruská tajná služba FSB sa vyhrážajú tým ľuďom, ktorí sa odvážili podať sťažnosť na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu.
Vyhrážky voči nám a ľuďom, ktorých sa snažíme chrániť, pochádzajú z tých istých zložiek.
Aké zmeny nastali, odkedy sa stal prezidentom Ruska Medvedev?
Povedalo sa veľa pekných slov.
Na rozdiel od predchádzajúceho prezidenta, Medvedev hovorí o demokratických, liberálnych a inteligentných veciach.
To dáva časti liberálnej ruskej spoločnosti a niektorým v Európe veľkú nádej.
Žiaľbohu, po týchto slovách skutky neprichádzajú.
V Kremli je snilko, ktorý sníva o budúcnosti Ruska, zatiaľ čo krajina sa vydáva úplne iným smerom.
Boli by sme radi, ak by sme nevideli ani sny, ani články, ale konkrétne rozhodnutia a návrhy zákonov.
Uvedomuje si Rusko zločinov, ktorých sa v minulosti dopustilo na svojich a cudzích občanoch?
Je kult Stalina stále živý?
Rusko je uprostred boja, ktorý sa nikdy neskončil.
V čase zmien v 80-tych a 90-tych rokov sa zdalo, že všetky veci boli pomenované pravým menom a urobila sa za nimi čiara.
No nasledovala postupná "plazivá rehabilitácia" Stalina.
Musíme v tejto oblasti pokračovať, pretože veľká časť našej spoločnosti si neželá poznať pravdu, alebo ju nepoznajú.
Je nebezpečné, že Stalin sa stáva hrdinom nielen pre ľudí s komunistickým názorom, ale aj pre časť mládeže.
K opätovnému prebudeniu Stalinovho mýtu dochádza na rôznych základoch.
Nie na tých komunistických, ale na základe post-imperiálneho syndrómu.
Veľká ríša sa zrútila: regióny, ktoré mnohí Rusi považujú za svoje, odišli.
Podľa verzie, ktorú ponúka propaganda, Rusko bolo ponížené.
Odtiaľ pochádza obraz vodcu, pod vládou ktorého bolo impérium obrovské.
"Veľký cisár Stalin" - to je základ, na ktorom je postavené opätovné prebudenie mýtu.
Je to dôležitý archetyp vo vedomí mojich spoluobčanov.
Musíme ukázať pravú tvár tohto impéria a cenu, akú občania zaplatili za jeho "veľkosť".
Aké chyby sa spravili v Čečensku a ako rozmotať "kaukazský uzol"?
Spravilo sa veľa stálych chýb.
Najväčšia bola tá, že vládcovia v Kremli nemali žiadnu stratégiu, len taktiku.
Vždy riešili konkrétne taktické úlohy, častokrát úspešne, no zlyhávali v stratégii.
Najväčší problém tých, ktorí prijímali rozhodnutia o celom severnom Kaukaze, bola nevšímavosť toho najdôležitejšieho aspektu - ľudských práv. Porušenia ľudských práv destabilizujú situáciu v severnom Kaukaze, predlžujú konflikt, znižujú šance na jeho vyriešenie a dnes aj podporujú základy pre teroristické podzemné hnutie.
Ďalšou chybou bola neochota v prvej fáze rokovať so separatistami, ktorí mali normálny politický cieľ.
Istým spôsobom s nimi mohli racionálne prediskutovať problémy.
Aby som to zhrnul, slepú uličku spôsobilo chýbajúce strategické myslenie spoločne s neochotou zobrať do úvahy ľudské práva a neochotou vyjednávať so separatistami.
Teraz tu máme úplne teroristické podzemné hnutie, radikálne moslimské skupiny s ktorými niet o čom vyjednávať, plus najväčšiu masu ľudí zapojených do odporu, ktorých motivuje iracionálny zmysel pre pomstu za zabitých príbuzných, za ponižovanie a mučenie.
Ramzan Kadyrov, ktorý sa v Čečensku dostal k moci, je absolútnym vládcom tejto republiky, pričom nechce dodržiavať zákony Ruskej federácie.
Je to bezvýchodisková situácia.
Všetky návrhy, ktoré predniesli ľudskoprávne organizácie, sa v Kremli vždy stretli so zamietavou odpoveďou.
V roku 2007 ma uniesli, zbili ma a nechali ma ležať polonahého v snehu.
Oleg Orlov
Chat na Facebooku
Laureátom za rok 2009 je organizácia Memorial
Tohtoročná Sacharovova cena putuje do Ruska.
Európsky parlament totiž ocenil mimovládnu organizáciu na podporu občianskych práv Memorial, jej troch predstaviteľov Olega Orlova, Sergeja Kovaľova a Ľudmilu Alexejevovú a spolu s nimi aj všetkých aktivistov za ľudské práva v Rusku.
Meno víťaza oznámil 22. októbra predseda EP Jerzy Buzek.
Slávnostné odovzdanie ceny sa uskutoční 16. decembra v Štrasburgu.
Predseda EP Jerzy Buzek v pléne zdôraznil, že udelením tohtoročnej Sacharovovej ceny Memorialu, jej trom predstaviteľom a ďalším obrancom ľudských práv v Rusku "dúfame, že prispejeme k uzavretiu kruhu strachu a násilia, ktorý obkolesuje obrancov ľudských práv v Ruskej federácii".
Ako tiež dodal, "aktivisti občianskej spoločnosti musia byť všade slobodní, aby využívali najzákladnejšie práva slobody myslenia a slobody prejavu.
Musíme byť slobodní, aby sme mohli ísť za svojimi myšlienkami, pretože to je základ ako sa dostať k pravde."
Organizácia Memorial podporuje základné ľudské práva v krajinách bývalého Sovietskeho zväzu vrátane Arménska, Azerbajdžanu, Gruzínska, Moldavska, Tadžikistanu a Ukrajiny.
Jej prvou vedúcou osobnosťou bol Andrej Sacharov, po ktorom je parlamentné ocenenie pomenované.
"Organizácia Memorial zviditeľňuje pravdu o politickom útlaku Sovietskeho zväzu a bojuje proti súčasnému porušovaniu ľudských práv v štátoch bývalého Sovietskeho zväzu s cieľom zaistiť ich demokratickú budúcnosť," píše sa v nominácii.
Cenu získavajú aj traja aktivisti.
Oleg Orlov v súčasnosti predsedá organizácii Memorial.
Na základe obvinenia z „ohovárania a poškodenia dobrého mena a dôstojnosti“ mu 6. októbra udelil moskovský súd pokutu a nariadil, aby stiahol svoje verejné vyjadrenia na adresu čečenského prezidenta Ramzana Kadyrova.
Orlov totiž obvinil Kadyrova, že stál v pozadí vraždy aktivistky za čečenské práva Natálie Estemirovej.
Samotného Orlova uniesli spoločne s troma novinármi v Ingušsku 23. novembra 2007, bili ho, vyhrážali sa mu popravou a napokon ho prepustili.
Sergej Kovaľov založil prvé sovietske združenie pre ľudské práva v roku 1969, Iniciatívnu skupinu na obranu ľudských práv v ZSSR, a stal sa jedným z iniciátorov organizácie Memorial.
Kovaľov otvorene kritizoval autoritárske tendencie vo vládach Borisa Jeľcina and Vladimíra Putina.
V roku 1996 na protest rezignoval z funkcie vedúceho výboru pre ľudské práva prezidenta Jeľcina.
V roku 2002 organizoval verejnú komisiu na vyšetrenie moskovských bombových atentátov v obytných domoch, ku ktorým došlo v roku 1999.
Komisia však bola účinne paralyzovaná po prenasledovaní a zavraždení jej členov.
Ľudmila Michailovna Alexejevová v roku 1976 založila spolu s Andrejom Sacharovom a ďalšími Moskovskú helsinskú skupinu.
Tá monitorovala ako Sovietsky zväz dodržiava Helsinský záverečný akt.
Od šesťdesiatych rokov dvadsiateho storočia Alexejevová viedla kampaň za spravodlivé súdne konania so zadržanými disidentmi a poskytovanie objektívnych informácií o nich v médiách.
Bola vylúčená z komunistickej strany a zbavená postu editorky vedeckého časopisu.
Alexejevová tiež spolupredsedala s Garrym Kasparovom a Georgym Satarovom Všeruskému občianskemu kongresu.
Ten však v januári 2008 po nezhodách s Kasparovom opustila aj so Satarovom.
Kriticky vystupovala aj proti politike Kremľa v oblasti ľudských práv a obvinila vládu z podpory extrémistov prostredníctvom nacionalistickej politiky.
Príkladom boli masové deportácie Gruzíncov v roku 2006, policajné razie namierené proti cudzincom pracujúcim na pouličných trhoch, ako aj postup Ruska v Ingušsku.
Odovzdávanie ceny
Členovia výborov pre zahraničné veci a rozvoj a podvýboru pre ľudské práva sa so zástupcami organizácie Memorial stretnú 14. decembra.
Slávnostné odovzdanie ceny, ktorého súčasťou je aj šek na 50 000 eur, sa uskutoční 16. decembra na plenárnom zasadnutí v Štrasburgu.
Sacharovova cena
Sacharovova cena za slobodu myslenia je pomenovaná po sovietskom fyzikovi a disidentovi Andrejovi Sacharovovi.
Európsky parlament ju od roku 1988 udeľuje jednotlivcov alebo organizáciám, ktoré významným spôsobom prispeli k boju za ľudské práva a demokraciu.
Tento rok si tiež pripomíname 20. výročie úmrtia Andreja Sacharova.
Organizácia Memorial Diskusia v Parlamente: Situácia v oblasti ľudských práv v Rusku je zlá Vyhlásenie laureáta (anglicky)
Poznáme troch finalistov
Zľava: Izzeldin Abuelaiš, organizácia Memorial a Dawit Isaak Palestínsky gynekológ Izzeldin Abuelaiš, švédsko-eritrejský spisovateľ a politický väzeň Dawit Isaak a napokon za organizáciu Memorial Ľudmila Alexejevová, Oleg Orlov a Sergej Kovaľov spoločne so všetkými aktivistami v oblasti ľudských práv v Rusku sú tromi finalistami tohtoročnej Sacharovovej ceny.
Meno víťaza sa dozvieme 22. októbra.
Trojicu finalistov vybrali členovia Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre rozvoj na spoločnej schôdzi v utorok 6. októbra.
Z desiatich kandidátov sa tak výber zúžil už len na troch.
Palestínsky gynekológ
Doktor Izzeldin Abuelaiš je palestínsky gynekológ.
Hoci pôsobí v Gaze, ošetruje nielen Palestínčanky, ale aj Izraelčanky.
Počas tohtoročných januárových náletov Izraela na pásmo Gazy zomreli jeho tri dcéry.
Na ich pamiatku by Abuelaiš chcel založiť medzinárodnú nadáciu, ktorá by zlepšovala vzdelávanie žien a dievčat v Gaze a vo svete.
Napriek osobnej tragédii tento lekár pokračuje vo svojich mierových aktivitách a chce aj naďalej budovať mosty medzi znepriatelenými komunitami.
Švédsko-eritrejský novinár
Švédsky novinár, spisovateľ a dramatik eritrejského pôvodu Dawit Isaak je od roku 2001 vo väzení.
Zatknutý bol spoločne s deviatimi ďalšími novinármi a 15 politikmi, ktorí sa dožadovali demokratických reforiem v Eritrei a objektívneho prešetrenia udalostí vedúcich k eritrejsko-etiópskej vojne.
Novinári boli navyše obvinení z prijímania finančnej pomoci zo zahraničia, čo je podľa eritrejského tlačového zákona trestným činom.
Európsky parlament v januári 2009 vyjadril "svoje hlboké znepokojenie nad pokračujúcim väznením švédsko-eritrejského novinára Dawita Isaaka, ktorý je v eritrejskom väzení od zatknutia v septembri 2001 bez toho, aby bol odsúdený".
Poslanci zároveň žiadajú okamžité prepustenie všetkých väznených novinárov.
Aktivisti v Rusku
Za organizáciu Memorial sú nominovaní Ľudmila Alexejevová, Oleg Orlov a Sergej Kovaľov a spoločne s nimi aj všetci aktivisti za ľudské práva v Rusku.
Prvým lídrom Memorialu bol pritom človek, po ktorom je parlamentná cena pomenovaná - Andrej Sacharov.
Pôvodným cieľom organizácie bolo vytvorenie pamätného komplexu pre obete Stalinových represií na konci osemdesiatych rokov dvadsiateho storočia.
Neskôr svoj cieľ rozšírili na obranu občianskych práv. Dnes sa tak snažia podporovať ľudské práva v krajinách bývalého Sovietskeho zväzu - v Arménsku, Azerbajdžane, Gruzínsku, Moldavsku, Rusku, v Tadžikistane či na Ukrajine.
Víťaz známy už v októbri
O tohtoročnom laureátovi rozhodnú lídri politických skupín v EP 22.októbra.
Slávnostné odovzdanie ceny sa uskutoční 16. decembra na plenárnom zasadnutí v Štrasburgu.
Laureát si zároveň prevezme šek na 50 000 eur.
Trojica finalistov (anglicky) Výbor pre zahraničné veci Výbor pre rozvoj Uznesenie EP o Dawitovi Isaakovi Videoklip o Sacharovovej cene Videoklip: Výber finalistov
Andrej Sacharov - z prominentného vedca popredný disident
Andrej Sacharov Sacharovova cena nesie meno jadrového fyzika a sovietskeho disidenta.
Ten sa z obáv pred dôsledkami svojich vedeckých objavov uchýlil k presadzovaniu mieru a ľudských práv. Predstavme si život Andreja Sacharova na časovej osi.
1921: V Moskve na svet prichádza syn učiteľa fyziky Andrej Sacharov.
1942-1947: Andrej študuje fyziku a získava titul doktor filozofie.
1948: Ako 27-ročný je zaradený do skupiny prominentných sovietskych vedcov, ktorých úlohou je zostrojiť atómovú a neskôr aj vodíkovú bombu.
Koniec 50-tych rokov : Sacharov sa začína obávať morálnych dôsledkov svojej práce a stavia sa na stranu nešírenia jadrových zbraní.
Podporuje tiež zmluvu o čiastočnom zákaze skúšok jadrových zbraní z roku 1963.
1967: Sacharov píše sovietskym lídrom, aby prijali americký návrh a zamietli systém protiraketovej obrany, pretože ten by viedol k pretekom v zbrojení.
Jeho slová zostávajú bez odozvy.
1968: Svoje obavy z pretekov v zbrojení uverejňuje v eseji "Úvahy o pokroku, mierovom spolužití a intelektuálnej slobode".
V texte okrem iného píše: "Sloboda myslenia je jedinou zárukou uskutočniteľnosti vedeckého a demokratického prístupu k politike, ekonomike a kultúre."
Esej sa šíri v radoch disidentov a takisto v zahraničí.
Sacharov je vylúčený z práce na tajných projektoch a stráca privilégiá sovietskej nomenklatúry.
Stáva sa z neho disident.
1970: Spoločne s ďalšími disidentmi pomáha založiť Moskovsky výbor pre ľudské práva.
1975: Nobelov výbor v Oslo udeľuje Andrejovi Sacharovovi Nobelovu cenu za mier.
Ocenenie preberá jeho manželka Elena Bonner.
1979 - 1980 : Za kritiku sovietskej invázie v Afganistane sa obaja manželia dostávajú do exilu v meste Nižnij Novgorod.
1986 : Na slobodu sa dostávajú až za čias vlády Michaila Gorbačova.
1988 : Európsky parlament zakladá na počesť Andreja Sacharova Sacharovovu cenu za slobody myslenia.
1989 : Sacharov sa v marci dostáva do nového sovietskeho parlamentu.
V decembri však zomiera na infarkt.
Tohtoroční kandidáti
Európsky parlament sa usiluje stavať na odkaze Andreja Sacharova.
Každý rok tak oceňuje jednotlivcov alebo organizácie, ktoré podporujú ľudské práva, slobodu a demokraciu.
Mená tohtoročných desiatich kandidátov budú oficiálne predstavené v stredu 30. septembra na spoločnej schôdzi výborov pre zahraničné veci a rozvoj.
Európsky parlament a ľudské práva:
Každý rok Parlament vydáva správu o stave ľudských práv vo svete a takisto správu o stave základných práv v EÚ.
Na každom plenárnom zasadnutí v Štrasburgu sa poslanci venujú prípadom porušovania ľudských práv v rôznych kútoch sveta.
Europoslanci sa pravidelne zúčastňujú pozorovania volieb.
Parlament sa tiež angažuje v boji proti mučeniu, za ochranu menšín, prevenciu konfliktov či podporu práv žien a detí.
Európsky parlament a ľudské práva
Desať kandidátov na Sacharovovu cenu 2009
Poslanci a politické skupiny v EP navrhli desať kandidátov, ktorí sa tento rok budú uchádzať o Sacharovovu cenu.
Meno laureáta spoznáme 22. októbra.
Kto sú tohtoroční kandidáti a aký je ich príbeh?
Kandidátov na Sacharovovu cenu môžu navrhnúť politické skupiny alebo aspoň 40 poslancov.
Oficiálne budú predstavení 30. septembra na spoločnej schôdzi výborov pre zahraničné veci a rozvoj a podvýboru pre ľudské práva.
Pozrime sa na jednotlivých kandidátov bližšie.
Doktor Izzeldin Abuelaiš je palestínsky gynekológ, ktorý žije v najväčšom utečeneckom tábore pásma Gazy.
Svoju vieru v mier dokazuje aj tým, že dobrovoľne ordinuje tak v Palestíne, ako aj v Izraeli.
Jeho nomináciu navrhli Véronique de Keyser, Hans-Gert Pöttering, Caroline Lucas a 52 ďalších poslancov.
Druhým v abecednom poradí je eritrejský novinár, spisovateľ a dramatik Dawit Isaak .
Od roku 2001 je zároveň politickým väzňom.
Medzi desiatku kandidátov ho v mene Konfederatívnej skupiny zjednotenej ľavice navrhla Eva-Britt Svensson a podporu získal aj od ďalších 32 poslancov na čele s Ollem Schmidtom.
Mariam Lamizana je ministerka sociálnych vecí a národnej solidarity v Burkina Faso.
Zároveň pracuje ako aktivistka v boji proti zmrzačovaniu ženských pohlavných orgánov.
Jej prácu chce v mene skupiny Európa slobody a demokracie vyzdvihnúť Francesco Speroni.
Nasledujúce dve nominácie sa čiastočne prekrývajú.
Jacek Sarysz-Wolski a ďalších 59 poslancov navrhujú oceniť organizáciu Memorial , ktorá podporuje ľudské práva v krajinách bývalého Sovietskeho zväzu.
Rebecca Harms a Daniel Cohn-Bendit zas v mene skupiny zelených navrhli za organizáciu Memorial oceniť Ľudmilu Alexejevovú, Olega Orlova a Sergeja Kovaľova a takisto všetkých ďalších aktivistov za ľudské práva v Rusku .
Skupina liberálov na čele s Guy Verhofstadtom predložila nomináciu Denisa Mukwegeho .
Tento lekár, zakladateľ a riaditeľ nemocnice Panzi v Konžskej demokratickej republike sa špecializuje na pomoc ženám a dievčatám, ktoré boli znásilnené či pohlavne zneužité.
Tohtoročnú Sacharovovu cenu môže získať aj Nadácia Vicenta Ferrera , ktorá sa snaží podporovať menšiny v Indii a bojuje proti extrémnej chudobe.
Navrhlo ju 40 poslancov na čele s Andrésom Perellóm.
Už tradične sa medzi nominovanými objavuje aj zástupca niektorej z cirkví.
Tentokrát je to katolícky kňaz a vietnamský disident otec Tadeáš, Nguyen Van Ly .
Za spoluúčasť v prodemokratickom hnutí bol uväznený na 15 rokov.
Jeho kandidatúru predložil Michael Gahler a ďalší 44 poslanci.
Nedávne povolebné protesty v Iráne a ich brutálne potlačenie stoja za ďalšou nomináciou.
Pri nepokojoch vtedy zahynula Nedá Ághá-Soltán a mnoho ďalších Iránčanov.
40 poslancov na čele s Marietje Schaake a Barbarou Lochbihler preto za všetkých iránskych ľudskoprávnych aktivistov predložili nomináciu Šadi Sadr .
Táto iránska advokátka, novinárka a feministka bojuje najmä proti trestu smrti a kameňovaniu žien.
Posledným kandidátom v abecednom poradí je taliansky novinár a spisovateľ Roberto Saviano .
V dôsledku jeho nekompromisných útokov na organizovaný zločin sa mu vyhráža talianska mafia.
Pod túto nomináciou sa podpísala Sonia Alfano a ďalších 39 poslancov.
Čo je Sacharovova cena
Európsky parlament udeľuje Sacharovovu cenu za slobodu myslenia od roku 1988.
Cieľom je oceniť jednotlivcov a organizácie, ktoré podporujú ochranu ľudských práv a bojujú proti útlaku a nespravodlivosti.
Minulý rok ocenenie získal čínsky disident Chu Ťia.
Proces udeľovania ceny
16. september - uzávierka nominácií
30. september - predstavenie nominovaných kandidátov
6. október - výber troch finalistov
22. október - rozhodnutie o laureátovi
14. december - diskusia laureáta s parlamentnými výbormi
16. december - slávnostné udelenie ceny
Webstránka o Sacharovovej cene Ďalšie podrobnosti o kandidátoch Štatút Sacharovovej ceny Videoklip k 20. výročiu ceny Videoklip: profil predchádzajúcich laurátov 10 kandidátov a ich profily Záznam zo schôdze výborov, kde boli predstavení kandidáti
SK
1
PHOTO
20091202PHT65795.jpg
SK
2
PHOTO
20091215PHT66423.jpg
SK
3
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=SK&id=42
SK
4
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/yourparliament.aspx?action=viewVideo&packageId=77d70ce5-024a-4f14-be13-b3521b3a80c5
SK
5
LINK
mms://wm.streampower.be/ep/ondemand/eurinfo%20publication/eurinfoweb200943en.wmv
SK
6
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20091216&language=sk&askedDiscussionNumber=4#
SK
7
LINK
ftp://ftpeps01.europarl.eu.int/epavvideo/PrixSakharov_2009
SK
9
PHOTO
20090710PHT57940.jpg
SK
10
LINK
http://www.facebook.com/photo.php?pid=10178644&id=178362315106&comments
SK
11
LINK
http://www.memo.ru/eng/index.htm
SK
13
MULTIMEDIA
20091022MLT63009.asf
SK
14
PHOTO
20091006PHT61973.jpg
SK
16
LINK
/activities/committees/homeCom.do;jsessionid=74726FF41C9C088CF521BD979906E8B0.node2?language=SK&body=AFET
SK
17
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=SK&body=DEVE
SK
19
LINK
/sakharov/video/mosaicSakharov.wmv
SK
20
MULTIMEDIA
20091014MLT62523.mp4
SK
21
PHOTO
20090922PHT61064.jpg
SK
22
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do;jsessionid=6B69B8EE76B9998074EB7ABE934DFFF0.node2?language=SK&id=69
SK
23
LINK
/sakharov/default_sk.htm
SK
25
LINK
/comparl/afet/droi/sakharov/default.htm
SK
26
LINK
http://www.youtube.com/watch?v=PHE4jGw3-Cs
SK
27
LINK
/sakharov/video/mosaicSakharov.wmv
SK
29
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?eventCode=20090930-0900-COMMITTEE-AFET&language=sk&byLeftMenu=researchcommittee&category=COMMITTEE&format=wmv
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100105STO66831 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090925STO61223 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091005IPR61860 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0026 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT COMPARL PE-428.249 02 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090930IPR61494 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
