Kozmonaut a poslanec Guidoni o Európe a vesmíre
Výskum a inovácie
2008-11-28 - 16:17
Umberto Guidoni Prvý európsky kozmonaut na Medzinárodnej vesmírnej stanici Umberto Guidoni zasadol do poslaneckých lavíc po voľbách v roku 2004.
Rozhovor s talianskym členom skupiny zjednotenej ľavice prinášame krátko po tom, čo Parlament schválil uznesenie, v ktorom žiada vytvoriť špeciálnu rozpočtovú položku pre európsku vesmírnu politiku.
Číňania sa chystajú na Mesiac, Američania dobýjajú Mars.
Čo zostáva Európanom?
Výskum Zeme?
"Európa má teraz dôležitú úlohu pri budovaní Medzinárodnej vesmírnej stanice ISS.
Len pred niekoľkými mesiacmi sme spustili európske laboratórium "Columbus", čo je veľkým úspechom.
O pár mesiacov neskôr sme vypustili prvý automatický vesmírny prostriedok (ATV) pomenovaný po Julesovi Vernovi.
Keď skompletizujeme ISS, bude dôležité, aby sme ju využívali.
Myslím si, že Európa je dobre vybavená, aby dosiahla maximum z troch medzinárodných laboratórií na palube ISS.
Ďalším krokom Európanov by mohlo byť vozidlo schopné vyniesť európskych kozmonautov do vesmíru.
Doteraz na to nie sú ani finančné zdroje, ani politická vôľa.
Doposiaľ sme v podstate stále hosťami amerického alebo ruského vesmírneho programu.
Keďže však nastupujú ďalší hráči ako India a Čína, je čoraz dôležitejšie, aby Európania boli v prístupe do vesmíru nezávislí.
Musíme viac investovať do vesmírneho výskumu a technológií, aby bol náš priemysel schopný konkurovať ostatným medzinárodným hráčom.
Európska vesmírna agentúra pripravila istý druh cestovnej mapy, ktorá tiež zahŕňa možnosť, že európski kozmonauti pristanú na Marse.
Nemyslím si však, že je to možné dosiahnuť bez medzinárodnej spolupráce.
Musíme teda najskôr dokázať, že na to technologicky máme."
14. novembra sa Česko stalo 18. členom Európskej vesmírnej agentúry.
Ide o prvú krajinu z regiónu strednej a východnej Európy.
Ako môžu nové členské štáty prispieť k európskemu vesmírnemu programu?
"Som mimoriadne rád, že Česko sa stalo členom Európskej vesmírnej agentúry, pretože má tradíciu a poznatky o vesmíre.
Mimochodom, prvým Európanom vo vesmíre bol Čech.
Myslím si, že členmi by sa mali stať aj ďalšie krajiny, ktoré nedávno vstúpili do EÚ.
Vesmírny program by mal byť medzinárodný."
Čo môže Európsky vesmírny program priniesť občanom EÚ v ich každodennom živote?
Ako ináč môže Parlament zdôvodniť zvýšené výdavky EÚ na tento účel?
"Palivové články sú len jedným z príkladov dôležitosti vesmírneho výskumu, pokiaľ hovoríme o ochrane životného prostredia a výrobe nových áut bez pohonu fosílnych palív.
Palivové články boli vynájdené v 60-tych rokoch len pre program Apollo.
Predstavujú veľmi kompaktný spôsob výroby elektriny za použitia vodíka a špeciálnej chemickej reakcie.
Táto technológia je stále pridrahá na to, aby sa dostala do výroby.
Druhou odpoveďou by boli poznatky a výskum, ktoré sa nedajú oceniť.
Krištof Kolumbus tiež ťažko hľadal sponzorov, ktorí by financovali jeho zámorské cesty.
Jeho objav však zmenil históriu ľudstva.
Nemôžme vedieť, ako bude Zem vyzerať o 200 rokov.
Možno budeme mať kolónie na Marse alebo na inej planéte, ktoré definitívne zmenia našu históriu."
Ste za prevádzkovanie vesmírnej cestovnej kancelárie?
"Myslím si, že vesmírna turistika je dobrý nápad.
Ľudia chcú cestovať do vesmíru, pretože ich fascinuje táto myšlienka, výhľad berie dych, atď. Je to tiež užitočné, ak si chceme uvedomiť, aká krehká je Zem z vesmíru.
Vesmírny výlet môže v ľuďoch vzbudiť záujem o otázky životného prostredia.
Sú tu však technické obmedzenia.
Aj keby ste mali 200 000 eur, nemusí sa vám chcieť stráviť rok prípravou na cestu.
Otvorenie prvej komerčnej vesmírnej agentúry potrvá pravdepodobne ešte päť rokov."
Aká je vaša ďalšia misia na obežnej dráhe?
"Za desať rokov som vzlietol dva krát.
Raketoplán je však na konci využívania a takisto aj náš čas.
Do roku 2010 bude raketoplán navždy pochovaný.
Momentálne sa stavia nové vozidlo, v ktorom budú noví kozmonauti.
Rozhodol som sa teda vrátiť späť do Európy a hľadať nové výzvy v politike."
Medzinárodná vesmírna stanica ISS
Prvá časť stanice bola vynesená na obežnú dráhu 20. novembra 1988 z Bajkonuru v Kazachstane
Stanica je veľká ako ihrisko pre americký futbal a pohybuje sa priemernou rýchlosťou 27 700 km/h.
Ide o spoločný projekt vesmírnych agentúr USA, Ruska, Japonska, Kanady a 11 európskych krajín
Všetky veci na palube musia byť o niečo prichytené, aby neušli mimo stanice.
20081120STO42665 Tlačová správa o uznesení (anglicky) Uznesenie o európskej politike v oblasti kozmického priestoru Umberto Guidoni Rozhovor: europoslanec a kozmonaut Vladimír Remek
SK
1
PHOTO
20081124PHT42894.jpg
SK
4
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=guidoni&partNumber=1&id=28974&language=SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081119IPR42606 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0564 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070703STO08740 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
