KONEČNÉ ZNENIE
A6-0150/2007
19.4.2007
SPRÁVA
o vplyve a následkoch štrukturálnych politík na súdržnosť Európskej únie
(2006/2181 (INI))
Výbor pre regionálny rozvoj
Spravodajkyňa:
Francisca Pleguezuelos Aguilar
PE 384.349v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA..............................................................
Error!
Bookmark not defined.
STANOVISKO Výboru pre rozpočet .............................
Error!
Bookmark not defined.
POSTUP......................................................................................
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o vplyve a následkoch štrukturálnych politík na súdržnosť Európskej únie
(2006/2181 (INI))
Európsky parlament ,
– so zreteľom na návrhy územnej agendy EÚ a Lipskej charty,
– so zreteľom na správu skupiny nezávislých odborníkov pre oblasť výskumu, vývoja a inovácií, ktorá bola vymenovaná po neformálnom stretnutí hláv štátov alebo predsedov vlád v Hampton Court, o vytvorení inovatívnej Európy (tzv. Ahova správa) z januára 2006,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. júna 2006 pod názvom Stratégia pre rast a zamestnanosť a reforma európskej kohéznej politiky – Štvrtá správa o pokroku v rámci kohézie ( KOM(2006)0281 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. februára 2002 o druhej správe Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o hospodárskej a sociálnej súdržnosti
Ú. v.
ES C 284, 21.11.2002, s.
209. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2005 o úlohe územnej súdržnosti pri regionálnom rozvoji
Ú. v.
EÚ C 227 E, 21.9.2006, s.
88. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2005 o úlohe priamej štátnej pomoci ako nástroja pre regionálny rozvoj
Ú. v.
EÚ C 286 E, 23.11.2006, s.
501. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2005 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond
Ú. v.
EÚ C 157 E, 6.7.2006, s.
289. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2005 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde pre regionálny rozvoj, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde
Ú. v.
EÚ C 157 E, 6.7.2006, s.
95. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2006 o delokalizáciách v kontexte regionálneho rozvoja
Ú. v.
EÚ C 291 E 30.11.2006, s.
123. ,
– so zreteľom na svoje stanovisko zo 4. júla 2006 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1164/94
Ú. v.
EÚ L 210, 31.7.2006, s.
79. ,
– so zreteľom na svoje stanovisko zo 4. júla 2006 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999
Ú. v.
EÚ L 210, 31.7.2006, s.
25. ,
– so zreteľom na svoje stanovisko z 27. septembra 2006 o návrhu rozhodnutia Rady o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti
Ú. v.
EÚ L 291, 21.10.2006, p.
11. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2006 o rozpočte na rok 2007: správa Komisie o ročnej stratégii politiky
Ú. v.
EÚ C 297 E 7.12.2006, s.
357. ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre rozpočet ( A6‑0150/2007 ),
A. keďže je nepopierateľné, že kohézna politika má pozitívny vplyv na súdržnosť v sociálnej, hospodárskej, územnej oblasti a na zlepšenie riadenia na miestnej a regionálnej úrovni;
B. keďže tento nový pozitívny vplyv sa líši v závislosti od regiónu, táto správa si kladie za cieľ poskytnúť odporúčania s cieľom optimalizovať vplyv v priebehu nového plánovacieho obdobia;
C. keďže sa práve pracuje na návrhoch územnej agendy EÚ a Lipskej charty, ktoré by mohli byť prijaté na neformálnej ministerskej schôdzi o mestskom rozvoji a územnej súdržnosti, ktorá sa bude konať v Lipsku 24. a 25. mája 2007;
D. keďže pre zlepšenie účinkov štrukturálnych fondov na kohéziu v Európskej únii je potrebné, aby malé a stredné podniky zohrávali významnejšiu úlohu vo výskumných, rozvojových a inovačných aktivitách a v prístupe verejných inštitúcií, ktoré sa venujú výskumu, k týmto službám;
E. keďže podľa uvedenej štvrtej správy o pokroku v rámci kohézie dosiahol medzi rokmi 1995 a 2002 v trinástich kohéznych krajinách rast HDP na obyvateľa vyššiu úroveň než v Európe 15 členov, pričom ročná miera bola 3,6 % (v Európe 15 členov bola priemerná ročná miera rastu HDP na obyvateľa 2,2 %);
F. keďže každé euro minuté v EÚ na kohézne politiky vytvára priemerne 0,90 EUR dodatočných výdavkov v menej rozvinutých regiónoch (cieľ č. 1) a 3 EUR v regiónoch v procese transformácie (cieľ č. 2);
G. keďže slobodná hra trhových síl nie je dostačujúca na vytvorenie súdržnosti, ktorú si želali otcovia zakladatelia Európy a keďže súdržnosť si nevyhnutne vyžaduje verejné zásahy, ktoré zabezpečia nastolenie rovnováhy medzi regiónmi;
H. keďže štrukturálne politiky môžu zohrať dôležitú úlohu pri posilňovaní územnej kohézie a musia sa prispôsobiť novým územným výzvam v rámci EÚ, ako je demografické starnutie obyvateľstva, vývoj trhu s poľnohospodárskymi výrobkami alebo otázky súvisiace s imigráciou, energetikou a klimatickými zmenami;
I. keďže polycentrizmus je leitmotívom európskej územnej stratégie, ktorú treba zohľadniť v realizačnej fáze novej kohéznej politiky;
J. keďže je potrebné urobiť kohéznu politiku viditeľnejšou;
1. zdôrazňuje kritickú úlohu kohéznej politiky pri podpore vnútorného trhu vďaka obchodným tokom a zamestnanosti spôsobeným prostredníctvom vytvárania a zavádzania projektov spolufinancovaných zo strany Európskej únie;
2. trvá na dôležitosti komplexnej a trvalo udržateľnej štrukturálnej politiky, ktorá koherentným spôsobom spája vstupy štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu s opatreniami iných politík Spoločenstva; žiada, aby bol tento koncept komplexnej politiky predmetom komunikačných a vzdelávacích aktivít, aby ho poznali a používali všetky dotknuté subjekty, najmä tie, ktoré pôsobia priamo v teréne;
3. zdôrazňuje, že Komisia, členské štáty, regionálne a miestne orgány by mali v priebehu realizačnej fázy novej kohéznej politiky venovať mimoriadnu pozornosť dodržiavaniu cieľov, ktoré boli prierezovo zahrnuté do všetkých politík a opatrení, aby tak predišli sociálnemu vylúčeniu;
4. žiada Komisiu, aby analyzovala, ktoré vnútroštátne a regionálne verejné politiky sú nápomocné konvergencii a aby vypracovala oznámenie na túto tému s cieľom preskúmať možnosť podriadiť prideľovanie prostriedkov v rámci budúcej kohéznej politiky správnej národnej strategickej rozvojovej politike, ktorá by mala byť definovaná na základe kvantifikovateľných ukazovateľov, čím sa zvýši účinnosť kohéznej politiky;
5. sa domnieva, že Komisia a členské štáty by mali zlepšiť príspevok Európskeho sociálneho fondu k zavádzaniu európskej stratégie zamestnanosti prostredníctvom posilnenia ich vzájomného vzťahu, pričom toto zlepšenie treba preukázať náležitými ukazovateľmi a že by sa toto zlepšenie malo bezodkladne prejaviť prostredníctvom vhodných indikátorov na podporu rovnosti príležitostí;
6. naliehavo žiada Komisiu, aby hľadala nové možnosti prepojenia politík a nástrojov štrukturálnych politík s ďalšími politikami a nástrojmi Spoločenstva so zámerom zintenzívniť súčinnosť v oblasti podpory konkurencieschopnosti, udržateľnému výskumu a inovácií a aby sa pri tom inšpirovala činnosťou pracovných skupín Európskej komisie pôsobiacich medzi oddeleniami, ktoré sa venujú týmto oblastiam.;
7. odporúča regiónom a členským štátom, aby v rámci operačných programov vytvorili kvantifikované ciele v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií;
8. vyzýva Komisiu a Radu, aby preskúmali, či je možné uskutočniť taký záväzok, aký sa navrhuje v citovanej Ahovej správe, t.j. venovať od budúceho plánovacieho obdobia minimálne 20 % zo štrukturálnych fondov na podporu výskumu, rozvoja a inovácií a aby sa pri tom nesústredili iba na veľké projekty a centrá dokonalosti, ale aby sa zaujímali takisto o menšie projekty, realizované v znevýhodnených regiónoch najmä o tie, ktoré prispievajú k trvalo udržateľnému regionálnemu rozvoju;
9. navrhuje Komisii a Rade podporiť vytvorenie funkcií technologických animátorov na miestnej a regionálnej úrovni (za použitia jestvujúcich zdrojov, akými sú siete európskych informačných centier a kontaktných centier inovácií), ktoré budú financované štrukturálnymi fondmi a zapojené do regionálnych projektov, technologických parkov, zoskupení a sietí, a urýchlia inováciu v podnikoch, predovšetkým v MSP, uľahčením ich prístupu k podporám a európskym programom;
10. víta vypracovanie projektov územnej agendy EÚ a Lipskej charty, v tejto súvislosti však zdôrazňuje, že v nich musia byť presnejšie uvedené spôsoby stanovovania opatrení, zameraných na zavádzanie cieľov definovaných v dvoch strategických dokumentoch, a zapojenia sa členských štátov v rámci neformálneho zasadnutia Rady v Lipsku 24. a 25. mája 2007; naliehavo trvá na tom, aby členské štáty prijali záväzok trvalo udržateľného mestského rozvoja;
11. sa domnieva, že na prípravu budúcich legislatívnych aktov a dobrú rozpočtovú správu v tejto oblasti je nevyhnutne potrebné viacúrovňové hodnotenie dlhodobého vplyvu využívania štrukturálnych fondov;
12. navrhuje európskym inštitúciám a členským štátom, aby podporili šírenie osvedčených postupov a zmerali dôsledky politík Spoločenstva na súdržnosť použitím náležitých ukazovateľov, vybavením monitorovacej siete pre európske územné plánovanie (ORATE) potrebnými prostriedkami a funkciami, aby mohla konať ako skutočné monitorovacie stredisko vplyvov štrukturálnych politík na súdržnosť;
13. žiada Komisiu, aby takisto overila územný vplyv systému rezervácie (earmarking), najmä, aby zhodnotila, či nasmerovanie európskych prostriedkov k lisabonským cieľom skutočne napomáha vyvážený a súdržný regionálny rozvoj;
14. vyzýva Komisiu, členské štáty, regióny a miestne orgány, zvlášť tie, ktorých sa týka cieľ konvergencie, aby uprednostnili opatrenia, ktoré sú zamerané na prevenciu územných nerovnováh, a aby podporili komplexný rozvoj a vytváranie polycentrických priestorov;
15. žiada Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby analyzovali, ktoré sú najvhodnejšie nástroje na dosiahnutie územnej rovnováhy medzi mestskými oblasťami a vidieckymi oblasťami, pričom zabezpečia vzájomné dopĺňanie sa medzi vidieckym a regionálnym rozvojom podporovaním komplexného strategického prístupu rozvoja mestských oblastí v spojitosti s prímestskými oblasťami a okolitými vidieckymi oblasťami (oblasti životného priestoru) a podporia informovanie o osvedčených postupoch, najmä v územných a sektorových sieťach, aby sa docielilo lepšie využitie prostriedkov, predovšetkým v rámci Európskeho týždňa regiónov a miest v Bruseli;
16. vyzýva Komisiu, členské štáty a regióny, aby väčšmi využívali štrukturálne fondy, čím by stimulovali trvalo udržateľný a nezávislý rozvoj regiónov, z ktorých odchádza veľké množstvo obyvateľov, a bojovali proti negatívnemu vplyvu demografických zmien;
17. vyzýva Komisiu, členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby podporovali príspevok kohéznej politiky k uskutočňovaniu novej stratégie trvalo udržateľného rozvoja, fungujúce z veľkej časti vďaka obnoviteľným zdrojom energie, disponujúcim dopravným systémom, ktorý účinnejšie využíva možnosti intermodálnych kombinácií a je založený na opätovnom využívaní a recyklácii;
18. navrhuje Komisii, členským štátom , regiónom a miestnym orgánom, aby vo vidieckych oblastiach podporovali a stimulovali hospodárske aktivity spojené s rozvojom nových technológií, ktoré si nevyžadujú fyzickú blízkosť veľkých mestských stredísk;
19. zdôrazňuje miesto, aké v rámci kohéznej politiky patrí územnej spolupráci a vyzýva riadiace orgány, aby podporili nadnárodnú a medziregionálnu spoluprácu prostredníctvom vytvárania rôznych sietí územnej a sektorovej spolupráce, ako aj prostredníctvom odovzdávania skúseností a osvedčených postupov na regionálnej a miestnej úrovni cez iniciatívu Regióny pre hospodársku zmenu;
20. žiada, aby boli okrem HDP na obyvateľa používané aj iné reprezentatívne ukazovatele na zmeranie miery súdržnosti, ktoré takisto odrážajú sociálnu súdržnosť, ako napríklad miera a kvalita zamestnanosti, a územnú súdržnosť, prípadne úroveň rozdielov HDP v susediacich regiónoch, index decentrovania a prístupnosti, vybavenosť infraštruktúrami a dopravou, miera výskumnej a inovačnej aktivity, školstvo a vzdelávanie, rozmanitosť výroby v danej oblasti;
21. vyzýva Komisiu, aby rozhodla o využívaní nových kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov súdržnosti spolu s Eurostatom v rámci priebežného hodnotenia novej politiky súdržnosti v roku 2009 nové ukazovatele;
22. povzbudzuje Komisiu, aby analyzovala pákový účinok štrukturálnych fondov na pritiahnutie súkromných investícií v rámci novej kohéznej politiky a aby zdôraznila potrebu spolupráce verejného a súkromného sektora;
23. navrhuje Komisii, aby získavala lepšie informácie o kvalite a trvalej udržateľnosti pracovných miest, vytvorených za pomoci štrukturálnych fondov;
24. upozorňuje Komisiu na skutočnosť, že nedostatočné administratívne kapacity môžu byť veľkou prekážkou pri optimalizovaní vplyvu kohéznych politík a žiada ju preto, aby pokračovala v procese posilňovania administratívnych kapacít vo fáze zavádzania novej kohéznej politiky aby rozvinula nástroj zmlúv a trojstranných dohovorov a aby pokračovala v procese posilňovania administratívnych kapacít vo fáze zavádzania novej kohéznej politiky okrem iného prostredníctvom vytvorenia siete akreditovaných školiteľov, aby sa tak zabezpečila spojitosť vzdelávacích a osvetových akcií v rámci riadiacich orgánov hlavne na regionálnej a miestnej úrovni daného členského štátu;
25. zdôrazňuje dôležitosť princípu partnerstva pri zavádzaní kohéznej politiky, keďže tento princíp implikuje, že partneri sú v plnej miere informovaní, že ich stanoviská sú začlenené do hodnotiacich dokumentov a že sa ráta s vzdelávacími aktivitami, potrebnými, aby partneri mohli realizovať svoje úlohy;
26. vyzýva Komisiu, aby v rámci vykonávacích nariadení preskúmala opatrenia zamerané na posilnenie viditeľnosti činností, a to nielen čo sa týka veľkých projektov v oblasti infraštruktúry, ale aj v súvislosti s malými projektmi, aby vykonávala užšiu kontrolu uplatňovania povinných propagačných opatrení a potrestať členské štáty, ktoré závažným spôsobom porušili tieto pravidlá; vyzýva riadiace orgány, aby zapojili európskych poslancov do informovania ohľadom realizácií projektov financovaných zo štrukturálnych fondov;
27. keďže projekty financované Európskou úniou potvrdzujú prítomnosť blízkej a solidárnej Európy, zdôrazňuje nevyhnutnosť toho, aby regionálne orgány a členské štáty dodržiavali a prispôsobili sa opatreniam, ktoré sú súčasťou vykonávacích predpisov, na zvýšenie viditeľnosti vstupov a aby zintenzívnili svoje úsilie pri informovaní poukazovaním na praktické výsledky kohéznej politiky pre občana;
28. domnieva sa, že nové štúdie sa musia realizovať s ohľadom na rozvinutie viacerých scenárov budúcnosti financovania kohéznej politiky EÚ; domnieva sa, že by malo byť vykonané porovnanie dôsledkov hlavných nástrojov financovania (ERDF, ESF, prvý pilier SPP, FEADER) na rozvoj Európskej únie s 27 členmi;
29. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, ako aj vládam členských štátov, Výboru regiónov a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Európsky parlament a Rada prijali v júli 2006 štyri nariadenia, ktoré vymedzujú kohéznu politiku v novom plánovacom období 2007 – 2014 a krátko na to boli dokončené strategické usmernenia.
Tým bol stanovený právny rámec.
Po stanovení strategických usmernení sa začala prvá etapa realizačnej fázy novej kohéznej politiky.
Hoci už boli rozvinuté základné smerovania, je stále možné navrhovať nové odporúčania na prispôsobenie vykonávania novej politiky, aby sa optimalizoval jej vplyv v sociálnej, hospodárskej, územnej a riadiacej oblasti.
Okrem toho sa nachádzame v štádiu hodnotenia vplyvu, ktoré sa týka ukončeného plánovacieho obdobia.
Komisia už pracuje na štvrtej správe o súdržnosti, ktorá by mohla byť predložená na ministerskej schôdzi o mestskom rozvoji a územnej súdržnosti, ktorá sa bude konať 24. a 25. mája v Lipsku (Nemecko).
Na jeseň 2007 Komisia otvorí diskusiu o budúcnosti kohéznej politiky, ktorá sa bude opierať práve o závery štvrtej správy o súdržnosti.
V súčasnosti je možné prispieť k vypracovaniu tejto správy, ktorá bude východiskom širšej diskusie o kohéznej politike.
Táto diskusia vyústi do ďalšej diskusie, ktorá sa bude týkať revízie rozpočtu EÚ naplánovanej na roky 2008/2009, preto Komisia ráta s tým, že revíznu správu predloží na začiatku roku 2009.
Vzhľadom na to, že kohézna politika sa stane najdôležitejšou rozpočtovou položkou Európskej únie, bude potrebné veľmi pozorne ju preskúmať.
Zdá sa byť užitočné analyzovať a pripomenúť pridanú hodnotu tejto politiky ešte pred tým, než sa začne diskusia o revízii rozpočtu Európskej únie.
Cieľom správy je preto navrhnúť odporúčania na vykonávanie novej kohéznej politiky, prispieť k diskusii o štvrtej správe o súdržnosti a zhodnotiť zásadnú úlohu kohéznej politiky pri realizovaní cieľov Lisabonskej stratégie a kohéznej stratégie.
Správa sa opiera o minulú skúsenosť a usiluje sa optimalizovať sociálny, hospodársky, územný a riadiaci vplyv novej kohéznej politiky.
V tejto perspektíve formuluje sériu odporúčaní a pripomienok.
I. Optimalizovať synergiu medzi rôznymi verejnými politikami
Vplyv kohéznej politiky by bolo možné zlepšiť, ak by sme zintenzívnili synergiu medzi rôznymi verejnými politikami na vertikálnej úrovni (medzi vnútroštátnymi, regionálnymi politikami a politikami Spoločenstva) a medzi rôznymi politikami Spoločenstva navzájom.
Čo sa týka vertikálnej úrovne, členské štáty by mali vo väčšej miere dbať na to, aby ich vnútroštátne politiky napomáhali vstupy financované zo štrukturálnych fondov a aby podporovali zavádzanie veľkých stratégií (Lisabonská stratégia, zamestnanosť atď.).
Na horizontálnej úrovni by politiky mali byť väčšmi prepojené a kombinovateľné, najmä vo sfére inovácií.
Mala by sa vytvoriť možnosť kumulovať určité typy pomoci a opatrení, aby regióny mohli zamerať svoje úsilie na rozvoj.
II.
Podpora inovácií
Inovácie sú kľúčom, ktorý umožňuje dosiahnuť lepší hospodársky vplyv kohéznej politiky.
Správa preto obsahuje sériu odporúčaní, zacielených na posilnenie inovácií v rámci novej kohéznej politiky, pričom sa v tomto bode opiera o Ahovu správu.
Malé a stredné podniky zohrávajú kľúčovú rolu pri plnení cieľa posilňovania inovácií.
V porovnaní so Spojenými štátmi napríklad malé a stredné podniky v Európskej únii neinvestujú dostatočne do výskumu, rozvoja a inovácií.
Pritom sú to najmä malé a stredné podniky, ktoré umožňujú konvergenciu menej rozvinutých regiónov.
Bolo by preto namieste navrhnúť opatrenia na prekonanie prekážok v inováciách, ako je napríklad funkcia technologického animátora, a stanoviť si ambiciózne, ale pritom realistické kvantifikované ciele.
III.
Posilnenie územného rozmeru súdržnosti
Medzivládna konferencia pridala vo ústavnej zmluvy cieľ územnej súdržnosti ako tretí rozmer súdržnosti.
Odvtedy bol tento cieľ politicky prijatý, aj keď ústavná zmluva nebola zatiaľ ratifikovaná.
Územná súdržnosť bola uvádzaná v tretej správe o súdržnosti a v strategických smerovaniach, takisto bude analyzovaná v štvrtej správe o súdržnosti v máji 2007.
Ostáva však toho mnoho, čo treba urobiť pre naplnenie tohto cieľa.
Územná agenda a Lipská charta, ktorá bude prijatá koncom mája na schôdzi ministrov o mestskom rozvoji a územnej súdržnosti, stanovia ciele územnej súdržnosti, bude však potrebné rozpracovať viac opatrení na ich realizovanie.
Koncept hodnotenia územného vplyvu by mohol byť nástrojom na ich posilnenie.
Cieľom hodnotenia územného vplyvu je rozšírenie pozitívnych účinkov investícií na priestorový rozvoj.
Niektoré krajiny už majú na vnútroštátnej úrovni tradíciu hodnotenia územného vplyvu (napríklad Nemecko (Raumordnungsverfahren) a Rakúsko (Raumverträglichkeitsprüfung), nejestvuje však spoločný rámec na definovanie tohto konceptu.
Polycentrizmus musí byť leitmotívom územného rozmeru.
V tejto súvislosti je takisto dôležité dospieť k rovnováhe medzi vidieckymi oblasťami a mestskými oblasťami a podporiť hospodárske aktivity v oblastiach mimo veľkých mestských stredísk.
IV.
Presnejšie zisťovanie konvergencie regiónov a vplyvu kohéznej politiky
Diskusia o štvrtej správe o súdržnosti by mala takisto zahrnúť debatu o ukazovateľoch súdržnosti a metódy na zisťovanie nie iba vplyvu kohéznej politiky, ale aj ostatných spoločných politík súdržnosti.
HDP dobre vyjadruje hospodársku konvergenciu regiónov, nestačí však na zistenie sociálnej alebo územnej konvergencie.
Existujú menej rozvinuté regióny s výrazným hospodárskym rastom, ktorých miera zamestnanosti však klesá, čo má znepokojujúce následky na demografický vývoj v týchto regiónoch.
Je potrebné zaviesť ďalšie ukazovatele na definovanie potrieb regiónov.
Na optimalizovanie synergií medzi rôznymi verejnými politikami na horizontálnej úrovni je potrebná väčšia znalosť ich vplyvu na súdržnosť.
Potrebujeme určité monitorovacie stredisko vplyvu spoločných politík, aby Komisia a Európsky parlament získali presnejšie informácie o výsledkoch kohéznej politiky a aby ich členské štáty a regióny mohli lepšie využívať.
V. Zlepšenie riadenia a zvýšenie viditeľnosti kohéznej politiky
Kohézna politika má nepopierateľne pozitívny vplyv na riadenie Európy.
Princíp spolupráce, ktorý zahŕňa občiansku spoločnosť a všetky úrovne administratívy transformoval administratívny systém v mnohých krajinách, ktoré využívajú štrukturálne fondy.
Realizácia novej kohéznej politiky je pre krajiny EÚ–12, ktoré sú jej najväčšími využívateľmi, veľkou výzvou.
EÚ podporuje 12 nových členských krajín v ich úsilí posilniť administratívne kapacity.
Tento proces by mal pokračovať aj v realizačnej fáze.
EÚ musí takisto dbať na to, aby sa štrukturálne fondy využívali efektívnym spôsobom.
Nedokončenie projektov spolufinancovaných zo strany EÚ musí byť prísne sankcionované odvolaním riadenia, ktoré zle spravuje prostriedky Spoločenstva a nedovádza projekty do konca.
Kohézna politika nielen transformovala administratívny systém členských krajín a ich regiónov, ale takisto posilnila viditeľnosť EÚ pre jej občanov a ďalej posilnila podporu EÚ regiónom, ktoré zásadným spôsobom využívali kohéznu politiku.
Žiaľ, opatrenia na zvýšenie viditeľnosti vstupov nie sú vždy dodržiavané a nie sú aplikované pri všetkých projektoch.
Na posilnenie pozitívneho vplyvu kohéznej politiky pre EÚ je nevyhnutné zvýšiť viditeľnosť všetkých vstupov.
25.1.2007
STANOVISKO Výboru pre rozpočet
pre Výbor pre regionálny rozvoj
o vplyve a dôsledkoch štrukturálnych politík na súdržnosť Európskej únie
( 2006/2181(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Nathalie Griesbeck
NÁVRHY
Výbor pre rozpočet vyzýva Výbor pre regionálny rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. zdôrazňuje význam štrukturálnych fondov pre zviditeľnenie európskych politík pred európskymi občanmi;
2. pripomína, že súdržnosť figuruje medzi prioritami rozpočtu na rok 2007, čo je uvedené v uznesení Európskeho parlamentu z 18. mája 2006 o ročnej politickej stratégii Komisie
Prijaté texty toho dňa, P6_TA(2006)0221 . ;
3. je presvedčený, že dlhodobé hodnotenie vplyvov štrukturálnych fondov je nevyhnutné na prípravu budúcich legislatívnych aktov a na dobré riadenie rozpočtu v tejto oblasti;
4. ľutuje, že neexistujú spoločné ukazovatele na meranie skutočného dosahu štrukturálnych fondov na súdržnosť,
5. žiada, aby boli stanovené kvantitatívne ukazovatele, ktoré by merali vplyv politiky súdržnosti na hospodársky rast, nezamestnanosť, infraštruktúry, výskum a inováciu s cieľom zmerať skutočný dosah štrukturálnych fondov a prijať zodpovedajúce opatrenia;
6. uvedomuje si skutočnosť, že kvalitatívny vplyv štrukturálnych akcií na kvalitu života sa dá ťažko zhodnotiť; poznamenáva však, že výška platov, priemerná dĺžka života, zmeny dlhodobého charakteru v oblasti nezamestnanosti atď. odrážajú všeobecnú životnú úroveň v danom regióne, a preto by mohli poslúžiť ako kvalitatívne ukazovatele;
7. žiada o vytvorenie nástroja, spoločného pre všetky členské štáty, ktorý by meral kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele;
8. pripomína, že v spoločnom vyhlásení Európskeho parlamentu a Komisie v prílohe rozpočtu na rok 2007 obe inštitúcie zdôrazňujú potrebu optimálneho využitia rozpočtových zdrojov Európskej únie a zlepšenia kontroly plnenia rozpočtu; zdôrazňuje, že hodnotenie programov Spoločenstva by sa malo stať hlavnou úlohou inštitúcií činných v ročnom rozpočtovom konaní a že cieľom tohto postupu je zhodnotiť a posúdiť kvantitatívne a kvalitatívne aspekty každého programu Spoločenstva;
9. vyjadruje námietky voči zriadeniu observatória politík Spoločenstva v oblasti súdržnosti bez toho, aby zároveň došlo k prenosu právomocí a finančných zdrojov.
POSTUP
Názov
Vplyv a následky štrukturálnych politík na súdržnosť Európskej únie
Číslo postupu
2006/2181(INI)
Gestorský výbor
REGI
Výbor, ktorý predložil stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
BUDG 6.7.2006
Rozšírená spolupráca – dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Nathalie Griesbeck 20.9.2004
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovanie vo výbore
25.1.2007
Dátum prijatia
25.1.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
29
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Salvador Garriga Polledo, Monica Maria Iacob-Ridzi, Janusz Lewandowski, Mario Mauro, Nina Škottová, László Surján, Herbert Bösch, Brigitte Douay, Neena Gill, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Dan Mihalache, Gianni Pittella, Yannick Vaugrenard, Ralf Walter, Gérard Deprez, Nathalie Griesbeck, Anne E. Jensen, Jan Mulder, Kyösti Virrankoski, Wiesław Stefan Kuc, Wojciech Roszkowski, Gérard Onesta.
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Paul Rübig, Hans-Peter Martin.
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
POSTUP
Názov
Vplyv a následky štrukturálnych politík na súdržnosť Európskej únie
Číslo postupu
2006/2181(INI)
Gestorský výbor dátum oznámenia udelenia súhlasu na schôdzi
REGI 6.7.2006
Výbor požiadaný o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
BUDG 6.7.2006
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajkyňa dátum menovania
Francisca Pleguezuelos Aguilar 2.5.2006
Predchádzajúci spravodajca
Prerokovania vo výbore
18.12.2006
22.1.2007
27.2.2007
Dátum prijatia
12.4.2007
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
41
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Antonio De Blasio, Vasile Dîncu, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Jim Higgins, Alain Hutchinson, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Evgeni Kirilov, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Bernard Poignant, Wojciech Roszkowski, Stefan Sofianski, Catherine Stihler, Margie Sudre, Andrzej Jan Szejna, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jan Březina, Brigitte Douay, Den Dover, Richard Falbr, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Jürgen Schröder, Lydia Shouleva, László Surján
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Luigi Cocilovo, Andrea Losco
Dátum predloženia
19.4.2007
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
