18.4.2007
NÁVRH UZNESENIA
ktorý na základe vyhlásení Rady a Komisie
v súlade s článkom 103 ods. 2 rokovacieho poriadku
predkladajú Pierre Jonckheer, Cem Özdemir, Angelika Beer, Kathalijne Maria Buitenweg a Claude Turmes
v mene Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie
o transatlantických vzťahoch
Uznesenie Európskeho parlamentu o transatlantických vzťahoch
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o transatlantických vzťahoch, najmä na svoje dve uznesenia z 1. júna 2006 o zlepšení vzťahov EÚ a USA v rámci dohody o transatlantickom partnerstve a o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA,
–
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu o zmene klímy, najmä na uznesenia prijaté 16. novembra 2005, 26. októbra 2006 a 14. februára 2007,
–
so zreteľom na nadchádzajúci samit EÚ – USA 30. apríla 2007,
–
so zreteľom na článok 103 ods. 2 rokovacieho poriadku,
A.
keďže mier, demokracia, ľudské práva a právny štát, medzinárodné právo, udržateľné hospodárstva a udržateľný rozvoj sú spoločné hodnoty, ktoré sú základom transatlantického partnerstva – základného kameňa vonkajšej politiky EÚ,
keďže vzhľadom na úlohu vo svete majú transatlantickí partneri spoločnú zodpovednosť za situáciu globálneho riadenia a za riešenia globálnych výziev,
C.
keďže silné a fungujúce partnerstvo medzi EÚ a USA je veľmi dôležitým nástrojom na formovanie globálneho vývoja v záujme spoločných hodnôt a na základe účinného multilateralizmu a medzinárodného práva; keďže silné a konzistentné politické vodcovstvo je potrebné na to, aby sa partnerským stranám umožnilo dosiahnuť tento cieľ,
D.
keďže nedávne politické zmeny, ktoré sa uskutočnili po posledných voľbách v USA pripravili podmienky na lepšiu koordináciu a zlepšené ovzdušie dôvery medzi oboma stranami Atlantického oceána,
E.
keďže by sa malo vyvinúť obnovené, posilnené a zosúladené úsilie, aby bolo možné riešiť krízy, ktoré v súčasnosti prebiehajú vo svete, osobitne s ohľadom na novú nádej, ktorá vzniká vďaka arabskej mierovej iniciatíve na rozumné vyriešenie situácie na Blízkom východe,
F.
keďže v boji proti medzinárodnému terorizmu je potrebné zdôrazniť význam, ktorý patrí dodržiavaniu medzinárodného práva a medzinárodných zmlúv v oblasti ľudských práv a základných slobôd, čo znamená, že právne predpisy proti terorizmu musia byť vždy predmetom parlamentnej kontroly a súdnej revízie,
G.
keďže viaceré dohody podnietené požiadavkami USA a prijaté bez akejkoľvek účasti Európskeho parlamentu, najmä dohoda o PNR, memorandum o SWIFT-e, ako aj existencia automatizovaného systému USA na preverovanie osôb (Automated Targeting System, ATS) viedli počas niekoľkých uplynulých rokov k právnej neistote, pokiaľ ide o záruky na ochranu potrebných údajov pre spoločné využívanie a prenos údajov medzi EÚ a Spojenými štátmi na účely zabezpečenia verejnej bezpečnosti a najmä boja proti terorizmu;
H.
keďže Európsky parlament opakovane žiadal, aby Nová transatlantická agenda z roku 1995 bola nahradená Dohodou o transatlantickom partnerstve,
I.
keďže transatlantická hospodárska spolupráca a zamýšľané silnejšie transatlantické hospodárske vzťahy budú mať globálny dosah a preto sa v nich musia náležite vziať do úvahy záujmy ostatní hospodárski činitelia a ostatné krajiny a národy, aby sa prosperita rozdelila spravodlivejšie a aby sa úspešnejšie riešili globálne výzvy v súvisiacich oblastiach bezpečnosti, globálneho hospodárskeho riadenia, životného prostredia a odstraňovania chudoby,
J.
keďže sebecké obchodné politiky USA a EÚ prispievajú vo významnej miere k črtajúcemu sa neúspechu v súvislosti s uzavretím kola obchodných rokovaní WTO v Dohá, čím oslabili globálnu podporu multilateralizmu pri vytváraní spravodlivých a nestranných obchodných pravidiel,
1.
berie na vedomie iniciatívu súčasného predsedníctva Európskej rady týkajúcu sa vytvorenia nového transatlantického hospodárskeho partnerstva; znovu opakuje, že treba nadviazať na túto hospodársku iniciatívu novou rámcovou dohodou s cieľom vytvoriť príslušný inštitucionálny a politický základ plnenia spoločných cieľov v politickej a hospodárskej oblasti a úsilia o jednotný postup reakcie v multilaterálnom rámci výziev 21. storočia;
2.
je presvedčený, že jedine prostredníctvom takejto dohody sa môžu transatlantické vzťahy založiť na pevnej inštitucionalizovanej štruktúre pravidelnej výkonnej koordinácie a konzultácie a umožniť partnerov sledovať ich spoločné ciele dôslednejším a stabilnejším spôsobom;
3.
vyzýva predsedov Európskej rady, Európskej komisie a prezidenta Spojených štátov amerických, aby využili príležitosť, ktorou je samit EÚ – USA v apríli 2007, a začali rokovania o novej dohode o transatlantickom partnerstve;
4.
podporuje účasť kongresu USA a Európskeho parlamentu na tomto procese; vyzýva samit EÚ – USA, aby podporil parlamentný rozmer tohto partnerstva a aby sa zákonodarcovia stali aktívnejšími účastníkmi dialógu vedúcich predstaviteľov EÚ a USA, ako aj občianskej spoločnosti na oboch stranách;
Obchodné otázky
5.
zdôrazňuje, že dosiahnutie tzv. bezbariérového transatlantického trhu, ktorý sa navrhuje, nesmie viesť k harmonizácii poľavujúcej v oblasti sociálnych, environmentálnych a zdravotných noriem; naliehavo žiada, aby sa obnovil transatlantický dialóg v oblasti práv spotrebiteľa a transatlantický dialóg v oblasti ochrany životného prostredia s cieľom zabezpečiť transatlantickú regulačnú spoluprácu na základe osvedčených postupov zameranú na zlepšenie ochrany zdravia spotrebiteľa, zvýšenie bezpečnosti a ochrany životného prostredia, aby sa tak umožnilo fungovanie udržateľnejšieho transatlantického trhu;
6.
nástojí na tom, že na základné verejné služby a najmä vzdelávanie, zdravie, hygiena, zabezpečovanie dodávok vody a energie, audiovizuálne služby a služby v oblasti kultúry sa bezpodmienečne nesmie vzťahovať liberalizácia v dvojstranných transatlantických vzťahoch ani v mnohostrannom rámci WTO;
7.
považuje porovnateľné trhové výhody, z ktorých v rastúcej miere získavajú Spojené štáty americké, pretože odmietli podpísať Kjótsky protokol, za podobu environmentálneho dumpingu, ktorý musí Európska únia vyrovnávať v prípade potreby prostredníctvom opravných opatrení vrátane nových daňových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz USA do EÚ, na základe odporúčaní skupiny na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energiu a životné prostredie;
8.
vyzýva vládu USA, aby v budúcnosti nespochybňovala legislatívu EÚ a postupy EÚ v praxi v otázke povolení na dovoz, označovania a možnosti vysledovania geneticky modifikovaných potravinových a krmivových výrobkov;
9.
víta rozhodnutie nemeckého predsedníctva G8 zaradiť problém regulácie medzinárodného kapitálového trhu do programu nasledujúceho samitu G7; vyjadruje znepokojenie, že USA jednostranne oznámili nové zásady týkajúce sa kartelov súkromného kapitálu, ktoré sú založené na slabých nezáväzných transparentných opatreniach, čím sa stáva zreteľným odmietanie vlády hovoriť o príslušnej právnej úprave; varuje pred nebezpečenstvom, ktoré z nekontrolovaných zaisťovacích fondov a súkromných majetkových fondov hrozí svetovému hospodárstvu, národným hospodárstvam a jednotlivým podnikom a požaduje rozhodný postup s cieľom obmedziť ich podnikanie; pripomína, že dve tretiny zaisťovacích fondov a súkromných majetkových fondov sa nachádzajú na pobrežných centrách a preto požiadavky, že každé riešenie by malo obsahovať prísne opatrenia proti daňovým rajom;
Boj proti terorizmu
10.
zastáva názor, že je potrebné vymedziť s USA spoločný rámec na zabezpečenie nevyhnutných záruk, ktoré sú potrebné v osobitnom partnerstve medzi EÚ a USA v boji proti terorizmu vrátane jasného vymedzenia pojmu terorizmus, ktoré by sa mohlo zaoberať aj všetkými aspektmi týkajúcimi sa voľného pohybu osôb medzi EÚ a USA;
11.
víta nedávne vytvorenie pracovnej skupiny na vysokej úrovni zloženej zo zástupcov Komisie, Rady, a vládnych predstaviteľov USA z ministerstva spravodlivosti a vnútornej bezpečnosti, ktorá predstavuje politický rámec dialógu medzi EÚ a USA o otázkach bezpečnosti; ľutuje však vylúčenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov z tohto dialógu;
12.
trvá na plnej účasti Európskeho parlamentu a národných parlamentov členských štátov, ako aj kongresu USA, pretože takéto medzinárodné dohody sa týkajú základných práv občanov EÚ aj USA;
13.
naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby prijali spoločnú pozíciu pred plánovanými rokovaniami o PNR, SWIFT-e a ostatných dohôd týkajúcich sa výmeny osobných údajov s cieľom obmedziť množstvo údajov, o ktoré možno požiadať a v súlade s článkom 8 smernice 95/46/ES filtrovať citlivé údaje pri zdroji, a pripomína svoju predchádzajúcu požiadavku, že nové dohody by mali zabezpečiť európskym občanom rovnakú úroveň ochrany údajov ako je to v prípade občanov USA;
14.
vyzýva Radu, aby vydala jednoznačné a rozhodné vyhlásenie, v ktorom vyzve vládu USA, aby skončila s mimoriadnym zatýkaním a vydávaním osôb, a žiada vysvetlenie od vlády USA v súvislosti s existenciou tajných väzení mimo územia USA;
15.
naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby vyvinuli tlak na USA s cieľom skončiť väznenie osôb v Guantanáme a nájsť dlhodobé riešenie budúceho štatútu zadržaných osôb vrátane súdnych procesov, pretože tento postup zo strany USA narúša legitímnosť medzinárodného boja proti terorizmu a ponecháva uväznené osoby bez náležitého právneho procesu;
16.
víta skutočnosť, že Európsky súd prvého stupňa rozhodol o zozname teroristov EÚ, ktorý dospel k záveru, že niektoré základné práva a ochranné doložky boli porušené a vyzýva vlády EÚ a USA, aby spustili iniciatívu v rámci Organizácia Spojených národov na reformu existujúcich postupov týkajúcich sa zoznamov sankcií vrátane vytvorenie príslušných postupov pre spravodlivé vypočutie, uvedenie dôvodov a účinnú súdnu ochranu a opravné prostriedky;
Bezpečnostné otázky
17.
naliehavo žiada Radu, aby diskutovala s americkou stranou o tom, ako vytvoriť priaznivý prístup k prípravnému výboru pre Zmluvu o nešírení jadrových zbraní, ktorého činnosť sa začína vo Viedni 30. apríla, ako prvá príležitosť na posilnenie globálneho režimu nešírenia jadrových zbraní v rámci príprav na hodnotiacu konferenciu o Zmluve o nešírení jadrových zbraní v roku 2010; nalieha na Radu, aby na príslušných fórach (napr. skupina jadrových dodávateľov) vetovala dohodu medzi USA a Indiou o jadrovej spolupráci a kritizuje prebiehajúce francúzsko-indické rokovania v rovnakej veci; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je potrebné pri tej príležitosti predložiť mnohé iniciatívy jadrového odzbrojovania založené na 13 praktických krokoch, na ktorých sa jednomyseľne dohodlo na hodnotiacej konferencii o Zmluve o nešírení jadrových zbraní v roku 2000; opakuje svoj názor, že okrem iného takéto kroky prispejú k prekonaniu krízovej situácie pri vypracúvaní overiteľnej zmluvy o zastavení výroby štiepnych materiálov na výrobu jadrových zbraní (Fissile Material Cut Off Treaty) a uľahčia nadobudnutie účinnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok; poukazuje na to, že by sa mala zároveň zahrnúť požiadavka na ďalšie neobnovovanie jadrového arzenálu v USA, vo Francúzsku, Spojenom kráľovstve a na stiahnutie jadrových hlavíc USA z európskeho územia;
18.
naďalej vôbec nie je presvedčený o tom, že Európa bude potrebovať v dohľadnej budúcnosti systém riadených striel na ochranu územia proti nepriateľským balistickým strelám dlhého doletu s hlavicami WMD vypustených nebezpečnými národmi alebo neštátnymi činiteľmi; považuje za neprijateľné z dôvodu nedeliteľnosti európskej bezpečnosti, že USA jednostranne rokuje – dokonca bez zapojenia NATO, s dvoma členskými štátmi EÚ o umiestnení takého systému; je presvedčený, že s cieľom zabrániť novým pretekom v zbrojení (vrátane vo vesmíre), dlhodobým teroristickým hrozbám a ostatným hrozbám pre európsku a globálnu bezpečnosť, ako je zmena klímy, musia sa investovať obrovské prostriedky do politík predchádzania sporom a do iniciatív na odzbrojovanie;
19.
opakovane vyjadruje svoj postoj, že je pravá chvíľa na to, aby sa transatlantickí partneri vrátane USA ujali vedúcej úlohy pri vykonávaní, zlepšovaní a uzatváraní medzinárodných zmlúv, ktoré sú zaradené na popredné miesto v programe rokovaní OSN o kontrole a zákaze špecifických typov konvenčných zbraní; poukazuje na to, že takéto zmluvy zahŕňajú plné vykonávanie akčného programu OSN týkajúceho sa malých a ľahkých zbraní a globálnej zmluvy o presune zbraní, nórskej mnohonárodnej iniciatívy na zákaz kazetovej munície a globálnej zmluvy o zákaze pozemných mín (vrátane rozšírenia tejto zmluvy na všetky druhy mín, typov AP aj AT); opakuje svoje stanovisko, že zákaz používania bieleho fosforu a ochudobneného uránu by sa mal stať neoddeliteľnou súčasťou tzv. Dohovoru o konvenčných zbraniach;
Zmena klímy a dopravná politika
20.
nástojčivo povzbudzuje obe partnerské strany, aby sa dohodli na spoločnom prístupe k obmedzeniu zmeny klímy na maximálny teplotný nárast 2°C v porovnaní s úrovňou pred spriemyselňovaním prostredníctvom spravodlivého príspevku k úsiliu o znižovanie emisií skleníkových plynov rozvinutými i rozvojovými krajinami podľa ich rozličných záväzkov a príslušných možností;
21.
v tejto súvislosti trvá na tom, že rozvinuté krajiny majú osobitnú zodpovednosť a aby sa preto ujali vedúcej úlohy pri znižovaní emisií; nalieha na USA, aby prehodnotili svoje stanovisko o ratifikácii Kjótskeho protokolu; okrem toho žiada, aby USA prijali rázne domáce opatrenia vedúce k úplnému zníženiu emisií a aby boli aktívne pri budúcich medzinárodných rokovaniach s cieľom zúčastniť sa na režime riešenia zmeny klímy v budúcnosti; víta regionálne iniciatívy v USA na znižovanie emisií zavedením obchodovania s emisiami CO2 a činnosti na úrovni jednotlivých štátov, ktoré vedú k zníženiu emisií skleníkových plynov;
22.
pripomína závery svojich predchádzajúcich uznesení, že na to, aby existovala reálna možnosť udržať otepľovanie na úrovni 2°C, musí do roku 2020 dôjsť k celkovému 30 % zníženiu emisií vo všetkých priemyselných krajinách v porovnaní s úrovňou v roku 1990 a k ďalšiemu zníženiu o rádovo 60 až 80 % do roku 2050; zároveň opakuje, že by sa mali uplatňovať opatrenia v oblasti cezhraničného obchodu s cieľom vyrovnania všetkých krátkodobých konkurenčných výhod, ktoré by prípadne mohli mať výrobcovia v priemyselných krajinách, ktoré neobmedzujú emisie uhlíkov;
23.
naliehavo žiada vládu USA, Komisiu, Radu a členské štáty, aby bezodkladne prijali účinné opatrenia s cieľom znížiť vplyv leteckej dopravy na zmenu klímy;
Zahraničné veci
24.
vyzýva USA, aby začali priame rokovania s Iránom o mierovom riešení jadrovej krízy a víta pokrok šesťstranných rozhovorov s Kórejskou ľudovo-demokratickou republikou;
25.
naliehavo vyzýva EÚ a USA, aby v rámci tzv. Kvarteta výrazne podporili arabskú mierovú iniciatívu riešenia izraelsko-palestínskeho sporu a zastáva názor, že by sa mali znovu nadviazať vzťahy s novo vytvorenou palestínskou vládou národnej jednoty a mal by sa prekonať medzinárodný dočasný mechanizmus;
26.
víta nedávne návštevy v Damašku, ktoré uskutočnili vysoko postavení americkí a európski politici; vyzýva EÚ a USA, aby prijali spoločné opatrenia a preverili bezpodmienečnú ochotu Sýrie znovu začať rokovania s Izraelom a konštruktívne spolupracovať s medzinárodným spoločenstvom;
27.
vyjadruje krajnú obavu nad nekončiacim násilím občianskej vojny v Iraku a vyzýva vládu Spojených štátov, aby oznámila jasný harmonogram stiahnutia svojich vojsk v priebehu nadchádzajúceho roku; trvá na tom, že by sa malo vyvinúť úsilie o začatie skutočného postupu, ktorý povedie k usporiadaniu regionálnej konferencie o mieri, stabilite a odzbrojení na Blízkom východe, do ktorej by sa zapojili všetky zúčastnené strany v regióne, podobne ako to bolo v prípade procesu KBSE;
28.
vyzýva Radu EÚ a vládu USA, aby sa dohodli na naliehavom akčnom pláne v reakcii na irackú utečeneckú krízu vrátane ďalšej pomoci prijímajúcim krajinám, najmä Sýrii a Jordánsku, ako aj na kvótach v prípade utečencov, ktorí budú prijatí do EÚ a USA; zdôrazňuje, že žiaden iracký utečenec by nemal byť poslaný späť do svojej krajiny, pokiaľ bude vojna pokračovať;
29.
naliehavo vyzýva vedúcich predstaviteľov NATO, USA a EÚ, aby pripravili nový a komplexný plán pre obnovu Afganistanu, ktorý bude zahrňovať skončenie Operácie trvalá sloboda, posilnenie Medzinárodných síl bezpečnostnej pomoci (ISAF), pokiaľ ide o ľudské a iné zdroje, najmä tie, ktoré sú určené na civilne-vojenské projekty, poskytnutie omnoho väčšieho objemu zdrojov na budovanie kapacít štátnych inštitúcií, súdov, polície, hraničnej polície, vzdelávacieho systému a protidrogových politík, ktoré bude riadiť Afganistan; domnieva sa, že by USA a členské štáty EÚ mali vyvinúť čo najväčšie úsilie a zapojiť do snahy o podporu tiež civilnú zložku a že by mali posilniť diplomatické snahy o zahrnutie susedných krajín do pokusov o nastolenie mieru v Afganistane; víta ďalší finančný balík na podporu obnovy Afganistanu, ktorý prijal americký Kongres;
30.
znovu opakuje svoju výzvu, aby väzenie v Guantanáme bolo zatvorené a aby zvyšní väzni boli buď prepustení, alebo súdení v súlade s medzinárodnými normami pre spravodlivé súdny proces, a víta vyhlásenia mnohých amerických politikov, ktorí žiadali to isté;
31.
vyzýva predsedníctvo EÚ a vládu USA, aby upozornili predsedu Svetovej banky Paula Wolfowitza, že jeho odstúpenie z funkcie by bolo vítaným krokom k skončeniu oslabovania protikorupčnej politiky tejto banky;
32.
je presvedčený, že súčasná vízová povinnosť pre nové členské štáty EÚ odporuje duchu posilňovania transatlantických vzťahov medzi USA a spojenou Európou, ako aj zásade rovnocenného zaobchádzania s členskými štátmi EÚ; odporúča preto, aby vízová povinnosť pre občanov nových členských štátov EÚ v strednej a východnej Európe ktorí cestujú do USA, bola zrušená, a aby sa tak bezvízový styk s USA rozšíril na všetky členské štáty EÚ;
33.
zdôrazňuje svoj záväzok naďalej prispievať k sile a stabilite transatlantického partnerstva prostredníctvom svojho zapojenia do transatlantického dialógu zákonodarcov; podporuje úsilie vytvoriť legislatívny systém včasného varovania medzi Európskym parlamentom a Kongresom USA;
34.
poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, parlamentom členských štátov a prezidentovi a kongresu Spojených štátov amerických.
