A6-0167/2008
24.4.2008
SPRÁVA
o strednodobom hodnotení priemyselnej politiky – príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť
(2007/2257(INI))
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
Spravodajkyňa:
Romana Jordan Cizelj
PE 400.514v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA.............................................................................................................8
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ...........11
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................15
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o strednodobom hodnotení priemyselnej politiky – príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť
( 2007/2257(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Strednodobé hodnotenie priemyselnej politiky – Príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť ( KOM(2007)0374 ) a sprievodný pracovný dokument ( SEC(2007)0917 ),
– so zreteľom na závery Rady pre hospodársku súťaž z 22. a 23. novembra 2007,
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Malé a stredné podniky – kľúč k dosahovaniu vyššieho rastu a zamestnanosti.
Priebežné preskúmanie modernej politiky MSP ( KOM(2007)0592 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Iniciatíva vedúcich trhov pre Európu ( KOM(2007)0860 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 5. júla 2006 s názvom Rámcová politika posilnenia výroby v EÚ – smerom k integrovanejšiemu prístupu k priemyselnej politike
Ú. v.
EÚ C 303 E, 13.12.2006, s.
646. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 30. novembra 2006 o dokumente s názvom Čas zaradiť vyššiu rýchlosť – vytváranie Európy podnikania a rastu
Ú. v.
EÚ C 316 E, 22.12.2006, s.
378. ,
– so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanovisko Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa ( A6‑0167/2008 ),
A. keďže revízia priemyselnej politiky v polovici obdobia, ktorú uskutočnila Komisia, skúma pokrok dosiahnutý pri vykonávaní integrovaného prístupu k priemyselnej politike v roku 2005 a stanovuje opatrenia, ktoré je potrebné prijať v nadchádzajúcich rokoch,
B. keďže priemysel v EÚ prispieva viac ako 80 % k výdavkom súkromného sektora na výskum a vývoj a inovačné produkty, ktoré vyrába, tvoria 73 % vývozu EÚ, a teda zohráva dôležitú úlohu pri transformácii EÚ na hospodárstvo založené na vedomostiach,
C. keďže v porovnaní s inými regiónmi, napr. USA alebo Áziou, sa priemysel v EÚ pomerne pomaly prispôsobuje meniacej sa situácii na trhu a novému technologickému rozvoju v dôsledku prísnej regulácie trhu,
D. keďže trendy ako globalizácia, technologické zmeny a trvalo udržateľný rozvoj ponúkajú pre priemyselný sektor v EÚ významné, doteraz nevyužité možnosti,
1. víta oznámenie Komisie s hodnotením pokroku dosiahnutého pri uskutočňovaní integrovanej priemyselnej politiky a zdôrazňuje, že prosperujúci priemyselný sektor je základným predpokladom dosiahnutia cieľov Lisabonskej stratégie;
2. berie na vedomie pokrok dosiahnutý prostredníctvom horizontálnych aktivít a aktivít špecifických pre príslušné odvetvia a víta nové odvetvové iniciatívy v oblasti spracovania potravín a elektrotechnického priemyslu;
3. vyjadruje poľutovanie nad tým, že priemyselná politika EÚ a národné priemyselné politiky nie sú dostatočne prepojené, a podporuje iniciatívy Komisie a členských štátov zamerané na posilnenie tohto prepojenia;
4. je presvedčený, že hlavnou úlohou priemyselnej politiky EÚ je zaviesť náležité rámcové podmienky pre rozvoj podnikov, priemyselné investície, inováciu a tvorbu pracovných miest a že treba venovať osobitnú pozornosť potrebám malých a stredných podnikov (MSP);
5. zastáva názor, že otvorený a konkurencieschopný vnútorný trh v oblasti služieb a v priemysle prispieva k rozvíjaniu inovačného potenciálu sektora a zlepšuje jeho konkurencieschopnosť; domnieva sa, že politika hospodárskej súťaže zohráva rozhodujúcu úlohu v úsilí zabezpečiť, aby mali spotrebitelia z voľného európskeho trhu úžitok;
6. zdôrazňuje význam efektívneho režimu verejného obstarávania pre konkurencieschopnosť európskeho priemyslu; domnieva sa, že verejné obstarávanie v predkomerčnej fáze je dôležitým nástrojom na podporu inovačnej schopnosti európskych podnikov; nabáda členské štáty, aby v tejto súvislosti preskúmali svoje politiky verejného obstarávania, a žiada Komisiu, aby podporovala výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti;
7. víta návrhy Komisie na konsolidáciu európskeho trhu s obrannými zariadeniami a zvýšenie celosvetovej konkurencieschopnosti obranného priemyslu EÚ;
8. vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila sledovanie trhu v oblasti dodávateľského reťazca priemyselného a spotrebného tovaru vrátane následných distribútorov a maloobchodníkov, a tak zabezpečila konkurenčné prostredie v každej etape dodávateľského reťazca;
9. vyzýva Komisiu, aby zvýšila svoje úsilie na odstránenie nepotrebných administratívnych prekážok, ktoré sťažujú prístup k vnútornému trhu, aby zjednodušila a zlepšila regulačné prostredie a znížila administratívnu záťaž pre podniky, okrem iného zabezpečením toho, že sa bude dosahovať pokrok v 13 prioritných oblastiach ustanovených v akčnom pláne Komisie, ktorý sa týka znižovania administratívnej záťaže, a vykonávaním druhého balíka zrýchlených opatrení na odstraňovanie administratívnych prekážok;
10. naliehavo žiada členské štáty, aby pokročili pri stanovovaní a dosahovaní ambicióznych národných cieľov v oblasti zníženia administratívnej záťaže, najmä tých, ktoré povzbudzujú rast a rozvoj MSP, ako sú zjednodušené požiadavky podávania správ a výnimky;
11. vyzýva Komisiu, aby zaujala súdržný prístup k MSP vo všetkých politikách EÚ tým, že bude náležite uplatňovať zásadu „myslieť najskôr na malých“;
12. dôrazne podporuje prípravu zákona o malých podnikoch na európskej úrovni; je presvedčený, že by mal mať podobu legislatívneho návrhu, ktorý by mal zahrnúť nové, konkrétne iniciatívy na zníženie regulačnej záťaže MSP prostredníctvom výnimiek, aby sa MSP uľahčil prístup k vnútornému trhu a postupom verejného obstarávania a aby sa im zabezpečil primeraný prístup k finančným zdrojom a k infraštruktúre výskumu;
13. zdôrazňuje význam dohody Bazilej II
Medzinárodná konvergencia merania kapitálu a kapitálových noriem: revidovaný rámec, Bazilejský výbor pre bankový dohľad, jún 2004. pri ovplyvňovaní správania bánk a ich ochoty poskytovať pôžičky zákazníkom, ktorí sú v pomerne vysokej miere rizikoví, vrátane MSP; pokladá tento vývoj za zásadný pri podpore MSP v investovaní do výskumu zameraného na podnikanie a uskutočňovaní tohto výskumu;
14. víta združenia obchodných spoločností, ktoré iniciovala Komisia, ako napr. CARS 21 a skupina na vysokej úrovni pre textilný priemysel; je presvedčený o tom, že tieto združenia sú dôležitými fórami pre posilnenie priemyselnej politiky EÚ;
15. zdôrazňuje naliehavosť vytvorenia trhu celej EÚ pre rizikový kapitál prostredníctvom odstránenia existujúcich regulačných a daňových prekážok pre investície rizikového kapitálu do najinovačnejších malých podnikov Európy;
16. pripomína význam moderných štandardizačných systémov a vyzýva Komisiu, aby urýchlila implementáciu noriem v rámci nového prístupu a aby pri tom rešpektovala potreby malých a stredných podnikov a posilnila účasť ich zástupcov;
17. zastáva názor, že ciele EÚ v oblasti životného prostredia by sa nemali považovať za hrozbu pre priemysel, ale za príležitosť získať výhodu prvého kroku a vytvoriť z priemyslu v EÚ celosvetovú vedúcu silu v oblasti ekologicky priaznivých a sociálne prijateľných technológií, výrobkov a služieb; zdôrazňuje však, že uplatňovanie nových technológií by mali sprevádzať opatrenia na zabezpečenie medzinárodnej konkurencieschopnosti európskych podnikov;
18. domnieva sa, že priemyselný rozvoj sa úzko spája s existenciou účinnej dopravnej infraštruktúry na európskej úrovni, že náležite fungujúca dopravná infraštruktúra umožňuje rozvoj priemyselných zón vrátane tých, ktoré sú mimo miest, a že členské štáty by mali mať možnosť využívať fondy regionálneho rozvoja s cieľom vytvoriť priemyselné a technologické parky vo vidieckych oblastiach susediacich s mestskými aglomeráciami;
19. domnieva sa, že akčným plánom pre trvalo udržateľnú priemyselnú politiku, ktorý navrhuje Komisia, by mal zaviesť rámec postupného prechodu na nízkouhlíkový, energeticky účinný priemysel, ktorý je efektívny z hľadiska zdrojov a ktorý prispeje k dosiahnutiu cieľov v oblastiach energetiky a zmeny klímy sformulovaných Európskou Radou zasadajúcou 8. a 9. marca 2007; je presvedčený, že iniciatíva vedúceho trhu a akčný program v oblasti noriem by v tomto úsilí mohli zohrávať dôležitú úlohu;
20. zdôrazňuje najmä potrebu trvalo udržateľného a vyváženého rozvoja v celej EÚ, a to z územného hľadiska aj so zreteľom na rozsah projektov; je presvedčený, že skutočne vyvážený prístup je jediným spôsobom, ako podnietiť rozvoj priemyslu v EÚ, zabezpečiť nové príležitosti na tvorbu pracovných miest a podporiť úspešné regióny v EÚ; domnieva sa, že iniciatíva zameraná na zoskupenia by mohla byť silným podnetom na inovácie a trvalo udržateľný regionálny rozvoj;
21. víta významný prínos politiky súdržnosti k zabezpečeniu hospodárskej súťaže v odvetví priemyslu a nabáda členské štáty, aby svoje investície v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Európskeho sociálneho fondu aj naďalej sústredili do oblastí, ktoré podporujú rast ľudského kapitálu, výskum, inovácie, podnikanie a pomoc malým a stredným podnikom;
22. poukazuje na to, že by sa mal bezodkladne vziať do úvahy vplyv právnych predpisov v oblasti životného prostredia na medzinárodnú konkurencieschopnosť energeticky náročných priemyselných odvetví EÚ, aby sa zabránilo únikom uhlíka a nezamestnanosti; v tejto súvislosti naliehavo žiada Komisiu, aby aktívne presadzovala a podporovala uzatváranie globálnych odvetvových dohôd, ktoré môžu v celosvetovom meradle znížiť vplyv osobitných priemyselných odvetví na životné prostredie a zabezpečiť rovnaké podmienky;
23. podporuje Komisiu v jej úsilí podriadiť všetky nové legislatívne návrhy intenzívnemu a dôslednému hodnoteniu vplyvu s osobitným dôrazom na preskúmanie, či tieto návrhy nemajú negatívne dôsledky na fungovanie vnútorného trhu alebo na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu v súlade so zásadou trvalej udržateľnosti;
24. upozorňuje na súčasný vývoj, čo sa týka prístupu k surovinám; poukazuje na to, že EÚ je úplne závislá od dovozu určitých kovov; vyzýva Komisiu, aby navrhla integrovaný prístup k zabezpečovaniu trvalo udržateľného prístupu k surovinám, zlepšovaniu efektívnosti využívania zdrojov a podpore rozvoja prieskumných technológií; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili a urýchlili uskutočňovanie projektov, ktoré Európska rada vyhlásila za projekty v záujme energetickej bezpečnosti Spoločenstva a diverzifikácie energetických zdrojov EÚ;
25. pripomína, že významná štrukturálna zmena spôsobila posun v zamestnanosti smerom k službám súvisiacim s priemyslom; podporuje preto ohlásenú iniciatívu v oblasti priemyslu a služieb, ktorá bude analyzovať odvetvie služieb a vplyv služieb na konkurencieschopnosť priemyslu; upozorňuje Komisiu predovšetkým na zlepšenie kvality, produktivity a hodnoty služieb poskytovaných pre priemysel, najmä obchodných služieb náročných na vedomosti;
26. víta iniciatívu Komisie zameranú na štrukturálnu zmenu, ktorá uľahčí výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi; dôrazne nabáda Komisiu, aby v revízii svojho oznámenia z roku 2005 s názvom Reštrukturalizácia a zamestnanosť – Predvídať a sledovať reštrukturalizáciu s cieľom rozvíjať zamestnanosť – je úlohou Európskej únie ( KOM(2005)0120 ) podporila vytváranie veľkých partnerstiev na úrovni EÚ, ako aj sietí na výmenu informácií a osvedčených postupov medzi odborníkmi v členských štátoch;
27. upozorňuje na to, že je potrebné naďalej prednostne investovať do vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu, a tiež na to, že priemyselný rozvoj a konkurencieschopnosť výrobkov EÚ závisia od kvality ľudských zdrojov a globálnych inováciách nových výrobkov;
28. zdôrazňuje skutočnosť, že inovačné výrobky, ktoré tvoria 73 % vývozu EÚ, vo výraznej miere posilňujú konkurenčnú výhodu EÚ; poznamenáva však, že EÚ stále zaostáva za Spojenými štátmi americkými a Japonskom, pokiaľ ide o inovácie, najmä vo výskume a vývoji v oblasti podnikania; je preto presvedčený, že by sa v plnej miere mali využívať programy financované Spoločenstvom, ako napríklad siedmy rámcový program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností, rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie a Európsky inštitút pre inovácie a technológie; v tomto ohľade víta iniciatívu vedúcich trhov a akčný program v oblasti noriem ako príspevok k uvoľneniu trhového potenciálu pre inovačné produkty a služby v špecifických oblastiach, ktoré majú pre spoločnosť vysokú hodnotu; nalieha na Komisiu, aby v tejto súvislosti prejavila svoju angažovanosť v prospech lepšej regulácie, a varuje pred uprednostňovaním určitých technologických riešení pred ostatnými;
29. domnieva sa, že s cieľom oživiť inováciu v celej EÚ je podstatné, aby sa podporovali činnosti súvisiace s vynálezmi a aby sa chránili produkty takýchto činností; poukazuje preto na význam transparentnej a zjednodušenej politiky v oblasti práv duševného vlastníctva, ktorá sa by sa aj skutočne presadzovala; vyzýva Radu, aby čo najskôr zaviedla patent Spoločenstva, a vyzýva Komisiu, aby pokračovala v boji proti falšovaniu a usilovala sa o nájdenie globálnych riešení v tejto oblasti, ktoré by sa zakladali predovšetkým na európskych vzoroch;
30. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Aby bolo možné v plnej miere využívať hospodársky potenciál EÚ a splniť lisabonské ciele, treba zabezpečiť silnú a zdravú priemyselnú základňu.
Priemysel okrem toho zohráva ústrednú úlohu pri transformovaní nášho hospodárstva na hospodárstvo založené na vedomostiach, pričom priemysel EÚ prispieva viac ako 80 % k výdavkom súkromného sektora na výskum a vývoj a jeho inovatívne výrobky zabezpečujú približne 75 % vývozu EÚ.
Priemysel EÚ je vo všeobecnosti životaschopný a dynamický.
Čelí však dôležitým výzvam, ako sú rýchle technologické zmeny, intenzívny a rastúci konkurenčný tlak a potreba prispieť k splneniu európskych environmentálnych cieľov.
V roku 2005 bol preto zavedený politický rámec s konkrétnymi odporúčaniami sektorových opatrení na podporu rastu, produktivity a konkurencieschopnosti.
Zaviedlo sa sedem hlavných medziodvetvových iniciatív (iniciatíva zameraná na práva duševného vlastníctva a proti falšovaniu, skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie, vonkajšie hľadiská konkurencieschopnosti a prístupu na trh, nový program zjednodušovania právnych predpisov, zlepšovanie kvalifikácií pre jednotlivé odvetvia, riadenie štrukturálnych zmien v spracovateľskom priemysle, integrovaný európsky prístup k priemyselnému výskumu a inovácii).
Okrem toho vzniklo sedem odvetvových iniciatív (farmaceutické fórum, revízia uplatňovania stratégie pre vedy o živej prírode a biotechnológiu v polovici obdobia, skupina na vysokej úrovni pre obranný priemysel, európsky vesmírny program, pracovná skupina pre konkurencieschopnosť IKT, dialóg o politikách v oblasti strojárenstva).
Toto oznámenie sleduje pokrok, ktorý bol dosiahnutý prostredníctvom horizontálnych a odvetvových opatrení ustanovených v roku 2005.
Podľa tejto revízie v polovici obdobia nie je potrebné uskutočniť zásadnú zmenu politiky.
Komisia však plánuje posilniť niektoré prebiehajúce projekty a zaviesť nové iniciatívy so zreteľom na najnovšie výzvy.
V oznámení sú ohlásené tieto horizontálne opatrenia:
· iniciatíva zameraná na zoskupenia
· iniciatíva týkajúca sa vedúcich trhov
· akčné programy zamerané na normy
· akčný plán zameraný na trvalo udržateľnú priemyselnú politiku
· priemysel a služby
Ďalej sa uskutočnia dve nové odvetvové iniciatívy:
· potravinársky priemysel
· Electra (elektrotechnika)
Toto oznámenie možno len privítať.
Hlavnou úlohou priemyselnej politiky na úrovni EÚ je zaviesť náležité rámcové podmienky pre rozvoj podnikov, investície do priemyslu, inovácie a tvorbu pracovných miest.
Tieto rámcové podmienky sa však môžu líšiť podľa jednotlivých odvetví.
Preto vrelo vítame odvetvové iniciatívy, ktoré zohľadňujú osobitné podmienky jednotlivých sektorov a navrhujú individuálnu kombináciu politík vhodnú pre osobitné príležitosti a výzvy, ktorým čelia.
Tieto odvetvové iniciatívy by mal posilniť horizontálny prístup k odstraňovaniu prekážok, ktorým čelí priemysel EÚ počas svojho vývoja k hodnotnejším a kvalitnejším výrobkom.
Spravodajkyňa by sa chcela sústrediť na tri horizontálne témy:
Lepšia regulácia:
Komplikované regulačné prostredie a byrokracia zostávajú jednou z najväčších prekážok pre priemysel.
Platí to najmä pre malé a stredné podniky, pretože práve tie pociťujú dôsledky nadmernej byrokracie ako prvé (odhaduje sa, že malý podnik potrebuje v priemere asi desaťkrát viac prostriedkov na zamestnanca, aby splnil zákonné povinnosti, ako veľký podnik).
Preto majú opatrenia na zlepšenie regulácie najdôležitejší význam pre zvyšovanie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu.
Komisia by mala zvýšiť svoje úsilie na odstránenie nepotrebných (administratívnych) prekážok, ktoré sťažujú prístup k vnútornému trhu, aby zjednodušila regulačné prostredie a znížila administratívnu záťaž pre podniky (okrem iného zabezpečením toho, že sa bude dosahovať pokrok v 13 prioritných oblastiach ustanovených v akčnom pláne Komisie, aby sa do roku 2012 zaznamenalo 25 % zníženie administratívnej záťaže, a vykonávaním druhého balíka zrýchlených opatrení na odstraňovanie administratívnych prekážok).
Ale program zlepšovania regulácie nemožno uskutočňovať iba na európskej úrovni.
Aby sa zaručili skutočné hospodárske výhody pre podniky v EÚ, aj členské štáty by si mali v súvislosti so znižovaním administratívnej záťaže stanoviť a dosahovať vlastné ambiciózne národné ciele, najmä také, ktoré povzbudzujú rast a rozvoj malých a stredných podnikov (t. j. zjednodušené požiadavky podávania správ a výnimky).
Malé a stredné podniky:
Malé a stredné podniky sú so zreteľom na svoj inovatívny potenciál, dynamiku a pružnosť jedným z hlavných hnacích síl hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti v Európe.
Z tohto hľadiska je dôležité podporovať rast malých a stredných podnikov.
Túto podporu možno poskytnúť zabezpečením prístupu k finančným zdrojom (rizikový kapitál) a k infraštruktúre výskumu (politika vytvárania zoskupení).
Podporu je možné prejaviť aj tým, že v prístupe k malým a stredným podnikom sa zachová súdržnosť v rámci rozličných politík EÚ (okrem iného riadnym uplatňovaním tzv. zásady „mysli najskôr na malých“ pri tvorbe politík).
Prístup na trhy môže byť pre malé a stredné podniky náročnejší ako pre veľké spoločnosti.
Iniciatívy ako štandardizácia, ochrana práv duševného vlastníctva a dostupnosť ľahko prístupných informácií sú preto pre ne osobitne dôležité.
Veľmi významnou iniciatívou zameranou na pomoc malým a stredným podnikom je ohlásený zákon o malých podnikoch.
Tento akt by mal zahrnovať nové, konkrétne opatrenia, ktoré znížia regulačnú záťaž malých a stredných podnikov, uľahčia im prístup na jednotný trh a k verejnému obstarávaniu a pomôžu malým a stredným podnikom čeliť problémom globalizácie a zmeny klímy, napr. tým, že im poskytnú finančné a ľudské zdroje potrebné na rozvoj a zmenu.
Čo sa týka podpory a rastu malých a stredných podnikov, je dôležité vyhodnotiť úspechy, ktoré už dosiahli niektoré členské štáty, napríklad vytvorením špecializovaného vnútroštátneho mechanizmu pre spoluprácu v oblasti vykonávania, monitorovania a posudzovania politík na podporu malých a stredných podnikov.
Z tohto hľadiska je veľmi vítaná iniciatíva slovinského predsedníctva zorganizovať na jar 2008 konferenciu, ktorej cieľom je premena národných osvedčených postupov na postupy uplatňované na európskej úrovni.
Trvalo udržateľný rozvoj:
Konkurencieschopnosť priemyslu EÚ je stimulovaná postupným prechodom na nízkouhlíkové energeticky účinné hospodárstvo, ktoré je efektívne z hľadiska zdrojov.
Ciele v oblasti ochrany životného prostredia súvisiace so znížením emisií skleníkových plynov a so zvýšením energetickej účinnosti by sa nemali pokladať za ohrozenie priemyslu.
Vďaka výhode prvého kroku by mohla Európa získať vo svete vedúce postavenie, čo sa týka technológií, výrobkov a služieb, ktoré sú sociálne prijateľné a šetrné k životnému prostrediu.
Túto jedinečnú príležitosť by mali využiť tak priemyselné podniky v EÚ, ako aj tvorcovia politiky.
Ohlásený akčný plán pre trvalo udržateľnú priemyselnú politiku by mal preto zaviesť rámec na urýchlenie ekologickej inovácie a rozvoja nových trhov (čo už do určitej miery plní iniciatíva vedúcich trhov).
Z krátkodobého hľadiska by sa mal vziať do úvahy vplyv energeticky náročných priemyselných odvetví v EÚ, aby sa zabránilo „vývozu znečistenia a dovozu nezamestnanosti“.
To by sa mohlo dosiahnuť podporou celosvetových odvetvových dohôd, ktoré by viedli k zmierneniu účinku určitých priemyslových odvetví na životné prostredie na celom svete, a súčasne zaručením rovných podmienok.
Trvalo udržateľný rozvoj by mal okrem toho zohľadňovať vyvážený rozvoj celej EÚ, čo znamená, že okrem veľkých priemyslových odvetví a projektov treba podporovať aj odvetvia a projekty menších rozmerov.
Na záver treba spomenúť zásadný význam prepojenia s Lisabonskou stratégiou.
Priemyselná politika je a mala by i naďalej byť z veľkej časti súčasťou právomoci členských štátov.
Aby však boli tieto politiky skutočne účinné, mala by sa posilniť previazanosť medzi opatreniami priemyselnej politiky na vnútroštátnej a európskej úrovni.
Preto je nutné, aby sa v nasledujúcom lisabonskom cykle (2008 – 2010) kládol väčší dôraz na priemyselnú politiku, malé a stredné podniky a podnikanie.
8.4.2008
STANOVISKO Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa
pre Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
k oznámeniu s názvom Strednodobé hodnotenie priemyselnej politiky – Príspevok k stratégii rastu a zamestnanosti Európskej únie
( 2007/2257(INI) )
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko:
Jacques Toubon
NÁVRHY
Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa vyzýva Výbor pre priemysel, výskum a energetiku, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. víta oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o strednodobom hodnotení priemyselnej politiky (KOM(2007)374) a zdôrazňuje, že prosperujúci priemyselný sektor je základným predpokladom dosiahnutia cieľov Lisabonskej stratégie
2. uznáva, že toto odvetvie čakajú v budúcnosti výzvy v dôsledku globalizácie, technologického vývoja a životného prostredia;
3. zastáva názor, že otvorený a konkurencieschopný vnútorný trh v oblasti služieb a v priemysle prispieva k rozvíjaniu inovatívneho potenciálu sektora a zlepšuje jeho konkurencieschopnosť; domnieva sa, že politika hospodárskej súťaže je rozhodujúca pri snahe zabezpečiť, aby mali spotrebitelia z voľného európskeho trhu úžitok;
4. vyjadruje poľutovanie nad tým, že priemyselná politika EÚ a národné priemyselné politiky nie sú dostatočne prepojené, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa usilovali o posilnenie tohto prepojenia;
5. zdôrazňuje význam efektívneho režimu verejného obstarávania pre konkurencieschopnosť európskeho priemyslu; domnieva sa, že verejné obstarávanie v predkomerčnej fáze je dôležitým nástrojom na podporu inovatívnej schopnosti európskych podnikov; nabáda členské štáty, aby v tejto súvislosti preskúmali svoje politiky verejného obstarávania, a žiada Komisiu, aby podporovala výmenu osvedčených postupov v tejto oblasti;
6. víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa vedúcich trhov a podporuje jej cieľ vytvárať priaznivé podmienky pre vznik trhov s inovačnými výrobkami a službami v špecifických oblastiach, ktoré majú pre spoločnosť vysokú hodnotu; nalieha na Komisiu, aby v tejto súvislosti prejavila svoju angažovanosť v prospech lepšej regulácie, a varuje pred uprednostňovaním určitých technologických riešení pred ostatnými;
7. víta návrhy Komisie na konsolidáciu európskeho trhu s obrannými zariadeniami a zvýšenie celosvetovej konkurencieschopnosti obranného priemyslu EÚ;
8. pripomína význam iniciatívy zameranej na vytvorenie tzv. zákona pre malé podniky na európskej úrovni, a to predovšetkým ako možnosť znížiť prostredníctvom výnimiek záťaž, ktorá pre malé a stredné podniky plynie z regulácie; vyzýva Komisiu, aby pri všetkých svojich iniciatívach v priemyselnom odvetví systematicky zohľadňovala malé a stredné podniky vzhľadom na ich rozhodujúcu úlohu, pokiaľ ide o rozvoj a zamestnanosť;
9. zdôrazňuje, že prostredníctvom politiky hospodárskej súťaže a otvorených trhov je potrebné chrániť potenciál európskeho priemyslu, a želá si, aby sa vzalo do úvahy prispôsobenie európskeho regulačného rámca a medzinárodných pravidiel a noriem pre obchodovanie s cieľom zabezpečiť presadzovanie spravodlivých podmienok hospodárskej súťaže na medzinárodnej úrovni;
10. víta združenia obchodných spoločností, ktoré iniciovala Komisia, ako napr. CARS 21 a skupina na vysokej úrovni pre textilný priemysel; je presvedčený o tom, že tieto združenia sú dôležitými fórami pre posilnenie priemyselnej politiky EÚ;
11. pripomína, že ambiciózna politika v oblasti práv duševného vlastníctva je kľúčovým prvkom konkurencieschopnosti priemyselných podnikov, najmä malých a stredných podnikov, a že preto majú zásadný význam dosiahnutie dohody o patente Spoločenstva a systém na riešenie sporov v oblasti patentov v rámci celej EÚ, rovnako ako aj zvýšenie úsilia colných orgánov v boji proti falšovaniu;
12. podporuje prebiehajúci program Komisie na zjednodušenie a zlepšenie regulačného prostredia a na zníženie administratívnej záťaže;
13. pripomína význam moderných štandardizačných systémov a vyzýva Komisiu, aby urýchlila implementáciu noriem v rámci nového prístupu a aby pri tom rešpektovala potreby malých a stredných podnikov a posilnila účasť ich zástupcov;
14. vyzýva Komisiu, aby predložila návrh smernice zameranej na vytvorenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmu právnických osôb v členských štátoch, ktoré by takúto iniciatívu privítali;
15. vyjadruje hlboké znepokojenie nad dlhodobými vyhliadkami farmaceutického odvetvia, a najmä nad nedostatočnou úrovňou európskeho výskumu a vývoja a nad absenciou účinného jednotného trhu s liečivami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby túto záležitosť začali bezodkladne riešiť;
16. požaduje vypracovanie trvalo udržateľnej priemyselnej politiky, ktorá bude stimulovať predovšetkým ekologické inovácie a v ktorej sa zohľadní zmena klímy pôsobiaca na našu planétu; vyzýva podniky, aby využili príležitosti, ktoré im ponúka trh s novými technológiami, a aby svoje úsilie zamerali na znižovanie emisií uhlíka a znečisťovania na miestnej úrovni na jednej strane a na zlepšovanie energetickej účinnosti v spojení s opatreniami na podporu obnoviteľných zdrojov energie a zabezpečenie bezpečného a trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov na druhej strane;
17. zdôrazňuje naliehavosť vytvorenia trhu celej EÚ pre rizikový kapitál prostredníctvom odstránenia existujúcich regulačných a daňových prekážok pre investície rizikového kapitálu do najinovatívnejších malých podnikov Európy;
18. vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila sledovanie trhu v oblasti dodávateľského reťazca priemyselného a spotrebného tovaru vrátane následných distribútorov a maloobchodníkov, a tak zabezpečila konkurenčné prostredie v každej etape dodávateľského reťazca;
19. víta významný prínos politiky súdržnosti k zabezpečeniu hospodárskej súťaže v odvetví priemyslu a nabáda členské štáty, aby svoje investície v rámci Európskeho fondu pre obnovu a rozvoj a Európskeho sociálneho fondu aj naďalej sústredili do oblastí, ktoré podporujú rast ľudského kapitálu, výskum, inovácie, podnikanie a pomoc malým a stredným podnikom;
20. podporuje Komisiu v jej úsilí podriadiť všetky nové legislatívne návrhy intenzívnemu a dôslednému hodnoteniu vplyvu s osobitným dôrazom na preskúmanie, či tieto návrhy nemajú negatívne dôsledky na fungovanie vnútorného trhu alebo na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu; vyzýva Komisiu, aby najmä v súvislosti s legislatívnymi návrhmi týkajúcimi sa ochrany spotrebiteľa, klímy a životného prostredia zohľadnila konkurencieschopnosť ako hlavný cieľ Lisabonskej stratégie .
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
8.4.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
38
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Cristian Silviu Buşoi, Charlotte Cederschiöld, Gabriela Creţu, Mia De Vits, Janelly Fourtou, Vicente Miguel Garcés Ramón, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Anna Hedh, Iliana Malinova Iotova, Pierre Jonckheer, Alexander Lambsdorff, Kurt Lechner, Lasse Lehtinen, Toine Manders, Arlene McCarthy, Nickolay Mladenov, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, Zita Pleštinská, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Marianne Thyssen, Jacques Toubon, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler, Marian Zlotea
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Emmanouil Angelakas, Colm Burke, Giovanna Corda, Bert Doorn, Brigitte Fouré, Olle Schmidt, Gary Titley
Náhradníci (čl. 178 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Janusz Wojciechowski
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
21.4.2008
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
36
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Philippe Busquin, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Norbert Glante, András Gyürk, Fiona Hall, David Hammerstein, Mary Honeyball, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Vladimír Remek, Teresa Riera Madurell, Andres Tarand, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Jean-Pierre Audy, Göran Färm, Robert Goebbels, Eija-Riitta Korhola, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău, Vladimir Urutchev, Lambert van Nistelrooij
