16.1.2006
SPOLOČNÝ NÁVRH UZNESENIA
ktorý v súlade s článkom 103 odsekom 4 rokovacieho poriadku predkladajú
– Charles Tannock, Bogdan Klich, Ari Vatanen v mene Skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov
– Jan Marinus Wiersma v mene Socialistickej skupiny v Európskom parlamente
– Janusz Onyszkiewicz v mene Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu
– Francis Wurtz v mene Konfederatívnej skupiny Európskej zjednotenej ľavice - Nordickej zelenej ľavice
– Ģirts Valdis Kristovskis v mene Skupiny Únie za Európu národov
a ktorý nahrádza návrhy týchto skupín:
– UEN (B6‑0028/2006)
– PSE (B6‑0029/2006)
– ALDE (B6‑0032/2006)
– Verts/ALE (B6‑0037/2006)
– PPE-DE (B6‑0041/2006)
– GUE/NGL (B6‑0044/2006)
o Čečensku po voľbách a občianskej spoločnosti v Rusku
Uznesenie Európskeho parlamentu o Čečensku po voľbách a občianskej spoločnosti v Rusku
Európsky parlament ,
–
so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane druhej, ktorá vstúpila v platnosť 1. decembra 1997,
-
so zreteľom na ciele EÚ a Ruska implementovať štyri „spoločné oblasti“ dohodnuté na samite medzi EÚ a Ruskom v máji 2005,
-
so zreteľom na svoje uznesenie z 26. mája 2005 o vzťahoch medzi EÚ a Ruskom,
-
so zreteľom na svoje uznesenie z 15. decembra 2005 o ľudských právach v Rusku,
-
so zreteľom na Európsky dohovor o ľudských právach a jeho päť protokolov,
-
so zreteľom na veľké množstvo dôveryhodných správ od ruských a medzinárodných nevládnych organizácií o pokračujúcom závažnom porušovaní ľudských práv v Čečensku a o rozsudkoch Európskeho súdneho dvora v prípadoch súvisiacich s Čečenskom,
–
so zreteľom na článok 33 a článok 103 ods. 4 rokovacieho poriadku,
A.
keďže britské predsedníctvo Európskej únie „privítalo“ parlamentné voľby, ktoré sa konali v ruskej republike Čečensko 27. novembra 2005 a považovalo ich za „významný krok smerom k širšiemu zastúpeniu rôznych názorov v čečenskej spoločnosti“,
B.
keďže Komisia považovala za „povzbudivé“, že tieto parlamentné voľby - prvé v Čečensku za osem rokov - „sa konali bez väčších násilností“, ale odmietla sa vyjadriť k regulárnosti hlasovania,
C.
keďže aktivisti za ľudské práva obvinili EÚ v otvorenom liste Európskej únii podpísanom ruskou skupinou pre ľudské práva Memorial, helsinskou federáciou, Spoločnosťou rusko-čečenského priateľstva a inými, vrátane Medzinárodnej federácie pre ľudské práva v Paríži, zo zastierania reality poskytovaním optimistického hodnotenia volieb a zdôraznili pritom, že „tieto vyjadrenia nielenže odporujú dôkazom, ktoré zhromaždila komunita ruských a medzinárodných aktivistov za ľudské práva..., ale spochybňujú aj záväzky EÚ v oblasti ľudských práv, demokracie a zásad právneho štátu “
D.
poukazujú na to, že oficiálny údaj o 57 percentnej účasti na voľbách spochybnila ruská skupina pre ľudské práva Memorial, ktorá tvrdí, že účasť na voľbách bola oveľa nižšia a že hlasovanie marili značne rozšírené podvody a akty zastrašovania,
E.
keďže v Čečenskej republike a v niektorých prípadoch aj v susedných regiónoch severného Kaukazu sa stále vyskytujú prípady vážneho porušovania ľudských práv formou vrážd, násilných zmiznutí, mučenia, brania rukojemníkov a svojvoľného zadržiavania,
F.
keďže ruská vláda preniesla mnohé zo svojich zodpovedností v protiteroristických operáciách z federálnych ruských orgánov na miestne orgány so snahou urobiť z konfliktu trvajúceho celú dekádu medzi Ruskom a Čečenskom vnútorný konflikt v Čečensku, ktorý podľa nedávnej spoločnej správy Medzinárodnej helsinskej federácie za ľudské práva, Medzinárodnej federácie za ľudské práva, Nórskeho helsinského výboru a skupiny pre ľudské práva Memorial „vyústil do väčšej brutality bojujúcich strán, všadeprítomného strachu a neistoty medzi civilným obyvateľstvom“,
G.
keďže rastúci počet únosov, prípadov mučenia a svojvoľného zabíjania v Čečensku v minulých dvoch rokoch sa pripisuje čečenským polovojenským silám,
H.
keďže veľa prípadov porušovania ľudských práv v Čečensku zostáva vo väčšine prípadov nepotrestaných, čím sa vytvára ovzdušie beztrestnosti rozširujúce sa ďalej za hranice Čečenskej a Ingušskej republiky do ďalších regiónov severného Kaukazu vrátane Severoosetska a najnovšie aj Kabardsko-Balkarska,
I.
keďže v minulých rokoch sa výrazne zhoršovalo ovzdušie demokracie v Rusku predovšetkým v dôsledku vzrastajúceho vplyvu vlády v najväčších televíznych a rozhlasových staniciach, rozširovaním cenzúry v tlačových médiách a zatváraním nezávislých médií, obmedzovaním práv organizovať verejné demonštrácie, zhoršovaním prostredia pre fungovanie nevládnych organizácií s prípadmi zastrašovania obhajcov ľudských práv a rastúcou politickou kontrolou v oblasti súdnictva,
J.
zdôrazňujúc, že konzultácie EÚ s Ruskom v oblasti ľudských práv nepriniesli významný pokrok na tomto poli, čo by malo byť prioritou vo vzťahoch medzi EÚ a Ruskom,
K.
keďže Európsky súd pre ľudské práva uznal 20. decembra sťažnosť týkajúcu sa zmiznutia Ruslana Alichajeva, bývalého parlamentného hovorcu demokraticky zvoleného parlamentu samostatne vyhlásenej čečenskej republiky Ičkérsko, keďže vyšetrovania na podnet úradu čečenského štátneho prokurátora nepriniesli žiadne výsledky, a keďže ruská vláda odmietla odovzdať materiály týkajúce sa tohto trestného prípadu Európskemu súdu pre ľudské práva;
L.
keďže Európska komisia pridelila 13. decembra pomoc vo výške šesť miliónov eur pre obete pokračujúcej krízy na severnom Kaukaze a týmto rozhodnutím sa celková pomoc regiónu za rok 2005 zvýši na 26,3 miliónov eur, čím sa tento program stal celosvetovo piatou najväčšou humanitárnou operáciou EÚ a EÚ sa stane najväčším poskytovateľom pomoci v regióne,
M.
keďže obe komory parlamentu prijali 23. a 27. decembra 2005 mierne pozmenený návrh zákona, ktorý obmedzuje činnosť nevládnych organizácií v Rusku a už sa vyžaduje len podpis prezidenta Putina, aby nadobudol účinnosť,
N.
keďže nevládne organizácie, ktoré zahŕňajú skupinu Memorial, Moskovskú helsinskú skupinu a skupinu pre ľudské práva, v liste poslanému ruskému ministrovi zahraničia Sergejovi Lavrovovi 28. decembra 2005 zdôraznili, že celý rad aspektov zákona naďalej odporuje medzinárodnému právu, ruskej ústave, ruskému občianskemu zákonníku a radu ruských zákonov,
O.
keďže sloboda zhromažďovania sa je základným ľudským právom a má veľký význam v demokratickej spoločnosti,
P.
hlboko znepokojený nárastom rasovo motivovaného násilia v Rusku,
1.
znovu zdôrazňuje svoje rozhodné odsúdenie všetkých aktov terorizmu v Ruskej federácii, pre ktoré nemôže existovať žiadne ospravedlnenie;
2.
zostáva hlboko znepokojený tým, že Rada a Komisia sa nezaoberali dostatočne pokračujúcim porušovaním ľudským práv v Čečenskej republike napriek tomu, že toto porušovanie sa stále vyskytuje na oboch stranách konfliktu v širokom meradle a v ovzduší úplnej beztrestnosti;
3.
vyzýva Radu a Komisiu, aby sa vyrovnali so svojou zodpovednosťou, pokiaľ ide o otázky veľmi vážneho porušovania ľudských práv v bezprostrednom susedstve Európskej únie;
4.
vyzýva Radu a Komisiu, aby aktívne pristúpili k predchádzaniu ďalšieho porušovania ľudských práv a potlačeniu pocitu beztrestnosti v Čečenskej republike a aby naliehali na ruské orgány, aby prijali potrebné opatrenia a zabezpečili, že sa v Čečenskej republike budú plne dodržiavať práva zaručené Európskym dohovorom o ľudských právach, ktorého signatárom je Rusko a že všetci, ktorí tieto práva porušujú, sa dostanú pred súd, bezodkladne a bez ohľadu na ich postavenie alebo národnosť;
5.
ľutuje, že počas príprav a konania parlamentných volieb v Čečensku sa nevyužila príležitosť k skutočne politickému a demokratickému procesu zahŕňajúcemu všetky súčasti čečenskej spoločnosti;
6.
znovu zdôrazňuje, že konflikt v Čečensku sa nedá riešiť vojensky a vyzýva k začatiu skutočne mierového procesu s cieľom dosiahnuť politické riešenie založené na dialógu medzi všetkými demokratickými zložkami čečenskej spoločnosti a ktoré plne rešpektuje územnú jednotu Ruskej federácie;
7.
vyzýva ruské orgány, aby ukončili súčasný stav beztrestnosti tým, že sa zasadia o rozpad polovojenských skupín, budú kontrolovať činnosť bezpečnostných síl a podriadia armádu civilnej kontrole;
8.
vyzýva Radu a členské štáty, aby otázky Čečenska nastoľovali na svojich politických zasadnutiach, dialógoch o ľudských právach a ďalších stretnutiach s Ruskou federáciou a tým zabezpečili, aby táto oblasť neunikla medzinárodnej pozornosti a záujmu;
9.
vyzýva k posilneniu konzultácií o ľudských právach medzi EÚ a Ruskom tak, aby sa stali účinnejšími, otvorenými pre nevládne organizácie, kde je to potrebné, a orientovanými na dosahovanie výsledkov, pričom by malo byť cieľom, aby sa tento prvok posilnil v novej dohode o partnerstve a spolupráci, o ktorej sa bude zanedlho rokovať;
10.
vyzýva Radu a úradujúce predsedníctvo, aby ďalej pomáhali Rusku pri hľadaní mierového riešenia konfliktu, vrátane ponuky na to, aby sa EÚ stala v ňom prostredníkom; zdôrazňuje, že EÚ musí hovoriť jednotným jazykom a držať sa dohodnutých stanovísk SZBP o Rusku;
11.
vyzýva ruskú Štátnu dumu, aby vytvorila výbor na prešetrenie skutočnosti, že orgány na presadzovanie práva v Čečenskej republike neboli schopné zobrať na zodpovednosť páchateľov závažne porušujúcich ľudské práva, ako to zdokumentovali mnohé skupiny pre ľudské práva; pripomína, že dosiaľ sa pred súd dostalo len niekoľko prípadov, väčšina bola zastavených, presunutých alebo zamietnutých;
12.
zdôrazňuje, že zvláštny dôraz sa musí klásť na prešetrovanie zločinov proti aktivistom v oblasti ľudských práv, právnikom, žalobcom, sudcom a sťažovateľom na Európskom súde pre ľudské práva a ich rodinným príslušníkom;
13.
v tejto súvislosti vyzýva ruské orgány, aby znovuotvorili vyšetrovanie a trestné prípady proti generálovi Vladimírovi Šamanovi a generálovi Jakovovi Nebitkovi, ktorí by mali byť obžalovaní a pozbavení funkcií počas vyšetrovania, pretože ich súdny dvor v Štrasburgu obvinil zo zodpovednosti za bombardovanie čečenských civilných občanov v Katyr-Jurte vo februári 2000;
14.
žiada členské štáty EÚ, aby v súlade s medzinárodným právom, na základe existujúcich precedensov a so súhlasom Ruska podporovali zriadenie zmiešaného ad hoc medzinárodného tribunálu pre Čečensko, ktorý by súdil vojnové zločiny a zločiny voči ľudskosti spáchané v Čečensku, ak bude naďalej pretrvávať ovzdušie beztrestnosti;
15.
vyzýva ruské orgány, aby zrevidovali zákon o terorizme z roku 1998 a dosiahli súlad s normami Rady Európy, zvlášť pokiaľ ide o právomoci a zodpovednosti osôb, ktoré riadia protiteroristické opatrenia;
16.
dôrazne žiada Komisiu, aby preverila, či sa humanitárna pomoc poskytnutá Európskou komisiou regiónu severného Kaukazu dostala skutočne k ľuďom, ktorí ju potrebujú a posúdila účinnosť tejto pomoci;
17.
je znepokojený zastrašovaním niektorých nevládnych organizácií činných v Čečensku zo strany správnych orgánov a súdnictva, čo sa javí ako súčasť všeobecnejšieho javu, ktorý v Ruskej federácii ohrozuje slobodu prejavu a združovania sa a vyzýva ruské orgány, aby toto zastrašovanie ukončili;
18.
zdôrazňuje, že práca silných a nezávislých organizácií pre ľudské práva prispeje k demokratickému procesu a boju voči beztrestnosti v Čečenskej republike a vyzýva Rusko, aby nezávislým médiám, medzinárodným a domácim humanitárnym organizáciám a organizáciám monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv umožnili plný prístup do Čečenska a pomohli tak, ako je to možné, zabezpečiť bezpečné podmienky pre ich prácu;
19.
ľutuje, že zákon, ktorým sa posilňuje vládna kontrola nad nevládnymi organizáciami v Rusku, prešiel hladko v oboch komorách parlamentu a nevzal plne do úvahy odporúčania Rady Európy vyjadrené v predbežnom stanovisku k prípadu; verí, že prezident Putin bude schopný ešte pred jeho podpisom zabezpečiť, aby bol zákon v súlade s odporúčaniami Rady Európy a formulovaný tak, aby jasne zabraňoval zastrašovaniu nevládnych aktivistov v Rusku;
20.
so zreteľom na to žiada Radu a Komisiu, aby vynaložili všetky snahy na podporu Ruska pri vývoji a konsolidácii silnej, životaschopnej, nezávislej a skutočne občianskej spoločnosti ako základného a nevyhnutného prvku fungujúcej demokracie;
21.
poveruje predsedu Parlamentu, aby postúpil toto uznesenie Komisii, Rade, parlamentom a vládam členských štátov, vláde a parlamentu Ruskej federácie a Rade Európy.
