KONEČNÉ ZNENIE
A6-0134/2006
20.4.2006
***
ODPORÚČANIE
o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Zmluvy o Energetickom spoločenstve Európskym spoločenstvom
(13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6‑0435/2005 –2005/0178 (AVC))
Výbor pre priemysel, výskum a energetiku
Spravodajca:
Giles Chichester
PE 367.882v02-00
Označenie postupov
* Konzultačný postup
väčšina odovzdaných hlasov
**I Postup spolupráce (prvé čítanie)
väčšina odovzdaných hlasov
**II Postup spolupráce (druhé čítanie)
väčšina odovzdaných hlasov za schválenie spoločnej pozície väčšina všetkých poslancov Parlamentu za zamietnutie alebo zmenu spoločnej pozície
*** Postup súhlasu
väčšina všetkých poslancov Parlamentu, okrem prípadov upravených článkami 105, 107, 161 a 300 Zmluvy o ES a článkom 7 Zmluvy o EÚ
***I Spolurozhodovací postup (prvé čítanie)
väčšina odovzdaných hlasov
***II Spolurozhodovací postup (druhé čítanie)
väčšina odovzdaných hlasov za schválenie spoločnej pozície väčšina všetkých poslancov Parlamentu za zamietnutie alebo zmenu spoločnej pozície
***III Spolurozhodovací postup (tretie čítanie)
väčšina odovzdaných hlasov za schválenie spoločného textu
(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého Komisiou.)
OBSAH
NÁVRH LEGISLATÍVNEHO UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.......................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA.............................................................................................................3
POSTUP.....................................................................................................................................3
NÁVRH LEGISLATÍVNEHO UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Zmluvy o Energetickom spoločenstve Európskym spoločenstvom
(13886/1/2005 – KOM (2005)0435 – C6‑0435/2005 –2005/0178 (AVC))
(postup súhlasu)
Európsky parlament ,
– so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (13886/1/2005)
Zatiaľ neuverejnené v Ú. v.
EÚ. ,
– so zreteľom na Zmluvu o Európskom spoločenstve, a najmä jej články 47 odsek 2, 55, 83, 89, 95, 133 a 175,
– so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 300 odsek 3 druhý pododsek v spojení s prvou vetou prvého pododseku článok 300 odsek 2 Zmluvy o ES ( C6‑0435/2005 ),
– so zreteľom na článok 75 a článok 83 odsek 7 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku ( A6‑0134/2006 ),
1. udeľuje súhlas na uzavretie dohody;
2. poveruje svojho predsedu , aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a vládam a parlamentnom zmluvných strán Zmluvy o energetickom spoločenstve.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Úvod
Európska komisia v súlade so závermi Európskej rady v Solúne z júna 2003 predložila Rade dva návrhy na schválenie.
Prvý je o podpísaní zmluvy o Energetickom spoločenstve Európskym spoločenstvom a 10 krajinami, právnickými osobami alebo zmluvnými stranami (Albánsko, Bulharsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, bývala Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Rumunsko, Srbsko, Turecko a Kosovo), a druhý je o uzavretí tejto zmluvy.
Uvedená zmluva má za cieľ povzbudiť krajiny balkánskeho regiónu, „ a by prijali právne záväznú dohodu, ktorou sa rozšíri energetický trh Európskeho spoločenstva o juhovýchodnú Európu“ (KOM (2005) 435, s.2). ).
Rozhodnutie Rady o podpísaní bolo prijaté 17. októbra 2005 (Ú. v.
EÚ L 329, s.30, 16.12.05).
ES zastúpené komisárom zodpovedným za energetiku p.
Andresom Piebalgsom a 9 zmluvnými stranami podpísalo 25. októbra 2005 v Aténach zmluvu o Energetickom spoločenstve (ECT).
Turecko odmietlo zmluvu podpísať, ale bolo zastúpené svojím ministrom energetiky.
Po podpise zmluvy ECT prvý návrh neuspel.
Rada dňa 13. decembra 2005 zaslala Parlamentu na udelenie súhlasu druhý návrh – podstatne prepracovaný (právny základ: Zmluva o ES články 47 ods. 2, 55, 83, 89, 133 a 175 v spojení s článkom 300 ods. 2 a 3).
Treba však poznamenať, že medzi predsedom výboru ITRE a komisárom Piebalgsom sa uskutočnila výmena názorov o znepokojení výboru o primeranej voľbe právneho základu pre tieto dva návrhy Komisie o zmluve o Energetickom spoločenstve.
List komisára zo 6. júla 2005 v tomto zmysle odhaľuje: voľba právneho základu Komisiou by mohla vylúčiť akýkoľvek podiel EP na tomto procese.
Text, ktorý Rada postúpila Parlamentu, obsahuje rozhodnutie Rady o uzavretí zmluvy ECT Európskym spoločenstvom (13886/2005 - C6-0435/2005 2005/0178 (AVC)) a podpísaný text zmluvy ECT.
Jej rozhodnutie však prináša so sebou viacero zmien vzhľadom na text Komisie tak z hľadiska procedurálneho, ako aj vecného.
Zmeny vložené Radou, obsah zmluvy samotnej a inštitucionálna štruktúra stanovená v ECT si zaslúži bližšie preskúmanie.
Európsky parlament vzhľadom na postup súhlasu nemôže zmeniť ani doplniť, ale musí udeliť svoj súhlas na uzavretie zmluvy alebo ho zamietnuť, a preto dôvodová správa predkladaná spravodajcom, ktorá vysvetľuje názory EP o obsahu ECT, je rozhodujúca na zaručenie transparentnosti a zodpovednosti.
Čo znamená zmluva o Energetickom spoločenstve (ECT)?
ECT je vypracovaná na základe Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ECSC) a snaží sa umožniť zmluvným stranám juhovýchodnej Európy dohodnúť sa na jednotnej politike, t. j. v energetike, a potom vybudovať zdieľaný názor EÚ.
V podstate, ECT rozširuje princíp vnútorného trhu v oblasti energetiky na deväť zmluvných strán a snaží sa, vo vhodnej dobe, vytvoriť vnútorný trh medzi ES a deviatimi krajinami regiónu. „Na základe zmluvy je možné vytvorenie regulačného rámca, ktorý v regióne umožní efektívnu činnosť energetických trhov vrátane členských štátov EÚ v regióne.
Zmluva ustanovuje implementáciu príslušného acquis communautaire týkajúceho sa energie, životného prostredia, hospodárskej súťaže a obnoviteľných zdrojov pre krajiny regiónu, ktoré nie sú členmi EÚ.“ (KOM (2005) 425, s.
4)
ECT, ako navrhuje Komisia, zabezpečuje aj vzájomnú pomoc vo výške približne 32 785 000 EUR na dobu siedmich rokov (Na roky 2007 až 2013.
Približne 95 % celkových nákladov bude pokrytých z rozpočtu ES a na zostávajúcich 5 % sa bude podieľať deväť zmluvných strán. (pozri prílohu IV ECT).
Zmluva ECT zastáva stanovisko, ktoré prijali ministri energetiky krajín juhovýchodnej Európy na fóre v Aténach v novembri 2002, čím bolo podpísané prvé memorandum o porozumení (MOP).
MOP zaväzuje svojich členov na uplatňovanie podobných pravidiel, ako sú opatrenia Spoločenstva, vytvárajúc tak v regióne vnútorný trh s elektrickou energiou.
Druhé MOP bolo podpísané v decembri 2003, rozšíriac aténsky proces na trhy s plynom .
Inými slovami, aténsky proces vyústil do zmluvy ECT, ktorá sa v súčasnosti posudzuje v tom zmysle, či zmluva ECT prevzala predchádzajúce politické záväzky a spravila z nich právne opatrenia.
Okrem toho, Komisia oznámila svoj zámer upraviť otázky týkajúce sa zamestnanosti, sociálnych dôsledkov, pracovných podmienok a sociálneho dialógu v samostatných MOP: „...
Vo vzťahu k týmto otázkam je potrebné sa usilovať o osobitné politické záväzky v doplňujúcom Memorande o porozumení, ktorého cieľom je zaistiť uvedený sociálny rozmer.
Ten je neoddeliteľnou časťou vnútorného trhu.
Účasť sociálnych partnerov a iných príslušných zúčastnených strán bude pri rozvoji tohto sociálneho rozmeru rozhodujúca."
(KOM (2005) 435, p.4).
Podstata zmluvy ECT
Existujú tri pracovné časti zmluvy ECT: 1.
Rozšírenie acquis communautaire na tretie krajiny, ktoré ešte nie sú členmi EÚ; 2.
Regionálny mechanizmus pre juhovýchodnú Európu; 3.
Spoločné politiky pre zahraničný obchod a rozvoj.
So zreteľom na prvú časť, zmluva ECT zaväzuje strany prevziať na seba určité pravidlá: a) realizovať reformné plány taríf elektrickej energie a plynu; b) realizovať všetky nevyhnutné technické normy, akými sú rozvodné siete, účtovné systémy a informačná výmena pri rozvodných sieťach; c) realizovať efektívny prístup tretej strany do infraštruktúry; d) vytvoriť orgán národnej regulácie a prevádzkovateľov prevodových systémov; e) vybudovať regionálne riešenia pre urgentné problémy s reguláciou, nedostatkom energie a sociálnej rovnosti a f) implementovať smernice týkajúce sa plynu a elektrickej energie.
Implementácia týchto opatrení zmluvnými stranami je však herkulovskou úlohou; určitá flexibilita bude vítaná.
Čo sa týka regionálneho mechanizmu, treba poznamenať, že zmluva ECT umožní hlbšiu integráciu miestnych trhov energie. „Vytvorením stabilného regulačného a trhového rámca zmluva pritiahne investície a umožní hospodársky rozvoj a sociálnu stabilitu regiónu.“ (KOM (2005) 435, p.4).
To sa dosiahne reguláciou, ktorá bude brať do úvahy zrýchlený rozvoj infraštruktúry, predovšetkým plynovodov (osobitne nové spojenia ku Kaspickému moru a Blízkemu východu).
V krátkom čase sa očakávajú aj nové investície v baníckom a metalurgickom priemysle, v dlhodobom časovom horizonte stabilizácia sektora energetiky prispeje k makroekonomickej stabilizácii, nižšej miere vysťahovalectva a vyššiemu ekonomickému rastu.
Zmluva ECT je založená na predpoklade, ktorý treba pripomenúť: „investičné rozhodnutia sa zo štátnej úrovne prenesú na úroveň regionálnu“, pretože ten druhý prístup j efektívnejší tak z zmysle nákladov, ako aj administratívy.
Cieľom je navodiť regionálnu spoluprácu a lokálnu dôveru.
Vzájomná pomoc v prípade narušenia (pozri čl. 44 - 46 zmluvy ECT) je navrhnutá tak, aby pomohla krajinám juhovýchodnej Európy zmierniť všetky negatívne následky prameniace z narušenia dodávok susednými krajinami.
Čo sa týka tretej časti zmluvy ECT, možno poznamenať, že sa uznáva, že päť členských štátov (Rakúsko, Grécko, Maďarsko, Taliansko a Slovinsko) je vystavených možným rizikám v závislosti od správneho fungovania trhov s plynom a elektrickou energiou zo strany zmluvných strán (pozri odôvodnenie 11 zmluvy).
S cieľom zmierniť možné riziká sa pri realizácii spoločných politík pre zahraničný obchod a rozvoj volí regionálny prístup.
Ďalej treba zdôrazniť, že 3 z deviatich zmluvných strán sú kandidátskymi krajinami (Bulharsko, Rumunsko a Chorvátsko), jedna požiadala o členstvo (bývala Juhoslovanská republika Macedónsko) a 4 sú potenciálnymi kandidátmi (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko a Čierna hora) a jedna je pod dočasnou správou OSN (Kosovo).
Okrem toho, zmluva ECT umožňuje susediacim tretím krajinám stať sa pozorovateľmi (pozri čl. 96).
V skutočnosti bol Moldavsku udelený štatút pozorovateľa a krajiny, ako sú Nórsko a Ukrajina, oň prejavili záujem.
Spoločná vonkajšia politika bude prirodzeným rozšírením vnútorných trhov.
Zmluva ECT zabezpečuje a predvída prijatie spoločných opatrení, zaručuje rovnaký prístup na trhy, ako aj z trhov tretích krajín. (pozri čl. 43).
Inštitúcie a aktéri
Zmluvou ECT bude založených niekoľko inštitúcií (ktoré už vyplynuli z podmienok aténskeho memoranda), tieňové inštitúcie Európskej únie, ako možno vidieť v nasledujúcom grafe (pozri KOM (2005) 435, s.18):
Ministerská rada
Ministerská rada sa schádza každých šesť mesiacov za účasti ministrov energetiky členských krajín a Komisára pre energetiku, aby prijímala strategické rozhodnutia a vydávala smernice k zmluve alebo formálne prijímala alebo schvaľovala sekundárnu legislatívu.
Predsedníctvo Rady sa mení každých šesť mesiacov.
Stála skupina na vysokej úrovni
Skladá sa z ministrov energetiky partnerských členov zmluvy o Energetickom spoločenstve a Európskej komisie.
Skupina sa zvoláva, ak je to potrebné, buď na iniciatívu Komisie alebo krajiny, ktorá má predsedníctvo, aby pripravila ministerskú radu a zabezpečila monitorovanie jej rozhodnutí.
Komisia predsedá tejto skupine spolu s úradujúcim predsedom.
Regulačný výbor
Zvažuje problematiku regulačnej spolupráce a môže sa stať rozhodovacím regulačným orgánom a/alebo mechanizmom na urovnávanie sporov.
Európska komisia považuje jeho úlohu za ústrednú pri operáciách rozširovania trhu.
Regulačné fórum pre elektrickú energiu
Fórum pre elektrickú energiu pozostáva zo zástupcov Európskej komisie, vládnych, regulačných operátorov a operátorov prenosných systémov krajín juhovýchodnej Európy, Rady európskych energetických regulátorov (CEER), Európskych prevádzkovateľov prenosových sústav (ETSO), Únie pre koordináciu prenosu elektriny (UCTE), zástupcov sponzorov, spoločností vyrábajúcich elektrickú energiu a spotrebiteľov.
Fóru predsedá Európska komisia a zástupca úradujúceho predsedu.
„Regulačné fórum pre elektrickú energiu zatieňuje proces Florentského fóra.
Je predpokladaných približne 50 000 Eur ročne od roku 2007 a ďalej“ (KOM (2005) 435, s.20)
Regulačné fórum pre zemný plyn
Fórum pre zemný plyn vykonáva rovnakú úlohu v sektore s plynom a s podobným procesom sa počíta aj pri rope.
Otázky regionálneho trhu s plynom v juhovýchodnej Európe sa budú riešiť v rámci Fóra pre plyn.
Vytvorí sa regionálny plán vytvorenia trhu s plynom.
„Regulačné fórum pre plyn zatieňuje proces Madridského fóra.
Je predpokladaných približne 50 000 Eur ročne od roku 2007 a ďalej“ (KOM (2005) 435, s.20).
Sekretariát Energetického spoločenstva
Svoje sídlo bude mať vo Viedni a bude centrálnym koordinačným orgánom pre zmluvu.
Bude mať dôležitú úlohu pri budovaní zmluvy a pri realizovaní sekundárnych právnych opatrení zmluvy.
Bude tiež zodpovedať za koordináciu medzinárodných darcov, ratifikáciu práce a plánovanie technického, právneho a regulačného rozvoja.
Medzinárodní darcovia
Existuje regionálna úroveň darcov (nazývaní Aténski darcovia) podporujúcich proces ECT.
Aténski darcovia sú po Istanbulskej konferencii o Pakte stability v roku 2001 vedení Európskou komisiou.
Súčasnými členmi sú: 1.
Európska komisia; 2.
Svetová banka; 3.
Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBRD); 4.
Európska investičná banka (EIB); 5.
Americká agentúra pre medzinárodný rozvoj (USAID); 6.
Kanadská agentúra pre medzinárodný rozvoj (CIDA) a 7.
Medzinárodná energetická agentúra (IEA).
„ Svetová banka, v tejto veci oznámila vytvorenie investičného fondu vo výške 1,75 miliardy dolárov pre sektory elektrickej energie a plynu v tomto regióne.
Pridelenie príspevkov z fondov bude podmienené vyhoveniu požiadavkám zmluvy.
Fond Svetovej banky môže byť navýšený, keďže Svetová banka uvažuje o tom, že celkové investície potrebné pre dosiahnutie trhovej úrovne EÚ predstavujú 20 miliárd dolárov.
EBRD takisto zahrnula proces zmluvy o Energetickom spoločenstve do svojich úverových politík a uskutočnila niekoľko pôžičiek založených na jej celkových cieľoch “ (KOM (2005) 435, s.3).
Pristupujúce krajiny a spoločenstvo darcov budú pracovať spolu so zodpovednými organizáciami.
Tými sú Rada energetických regulátorov (CEER), Európski prevádzkovatelia prenosových sústav (ETSO), Únia pre koordináciu prenosu elektriny (UCTE) a Asociácia regionálnych regulátorov energie (ERRA), všetci sa usilujú dosiahnuť spoločné ciele.
15. novembra 2002 darcovia odsúhlasili strategický dokument o regionálnom trhu s elektrickou energiou v juhovýchodnej Európe a jeho integrácii do vnútorného trhu EÚ s elektrickou energiou.
Dokument obsahuje plán pre vybudovanie trhu s elektrickou energiou v regióne.
Zmeny rozhodnutí Rady prevedené Radou
Rozhodnutie Rady (13886/2005) sa odlišuje od návrhu Komisie ( KOM(2005)0435 ), ak ide o procedúru a ak ide o niektoré citlivé otázky susedných členských štátov.
Ak ide o rozhodovací postup, čl. 4 rozhodnutia sa zmenil zo všeobecného pravidla kvalifikovanej väčšiny (QMV) na pravidlo jednohlasnosti alebo pravidlo kvalifikovanej väčšiny (QMV) v závislosti od príslušného právneho opatrenia Zmluvy o Európskom spoločenstve (TEC).
Príslušné opatrenia sa však sú v rozhodnutí Rady neuvádzajú.
Rovnakú procedurálnu zložitosť nájdeme v čl. 5.
Ministerská rada zmluvy o Energetickom spoločenstve používa kvalifikovanú väčšinu v prípadoch pristúpenia nového štátu.
Pravidlo QMV sa však použije vtedy, keď Rada ES v rámci Energetického spoločenstva splnomocní na rokovanie Komisiu.
V upravenom texte je opatrenie vyžadujúce konzultáciu Rady s EP pred prijatím stanoviska ES – na návrh Komisie – teraz vypustené.
Ako kompenzáciu, EP „má byť okamžite a plne informovaný o akomkoľvek rozhodnutí Rady“ (pozri čl. 5 ods. 5).
Čo sa týka podstaty rozhodnutia Rady, aspoň tri zmeny si zaslúžia bližšie preskúmanie.
Po prvé, článok 4 odsek 3 zakotvuje ustanovenie na poskytovanie „vzájomnej pomoci v prípade prerušenia“ (pozri kapitolu IV hlavy IV zmluvy).
Ten istý článok rozhodnutia však hovorí, že „v prípade osobitných okolností“ pozície ES „môže ísť nad rámec acquis communautaire“ .
Čo teda znamenajú tieto „osobitné okolnosti“?
Čo znamená veta: „môže ísť nad rámec acquis communautaire“?
Po druhé, päť členských štátov susediacich s krajinami Balkánskeho regiónu by mali náležite konzultovať s Komisiou prv, než navrhne opatrenia uvedené v hlave III o mechanizme na prevádzku trhov so sieťovou energiou ECT (ČL.
4 ods. 4 rozhodnutia).
Po tretie, k podpísanému textu zmluvy je teraz pripojená príloha IV, ktorá definuje prínos každej strany k rozpočtu ECT.
Takmer 94,9 % z celkovej sumy bude krytých z rozpočtu ES a zvyšná časť ďalšími deviatimi stranami Balkánskeho regiónu, na ktorých sa Rumunsko podieľa 2,2 % z celkovej sumy.
A preto zvyšné strany sa budú podieľať symbolickou sumou.
Celkové ohlásené finančné náklady pre roky 2007 až 2012/13 predstavujú v návrhu Komisie 38 074 miliónov Eur.
Nemáme však presné čísla z finančného výhľadu odsúhlaseného Európskou radou 17. decembra 2005.
Politický odkaz
Existuje veľa argumentov, politických, ekonomických, bezpečnostných atď., ktoré hovoria za ECT.
Po prvé, myšlienka spoločného trhu s energiou je pre EÚ kľúčová a teraz je rozšírená aj na deväť krajín juhovýchodnej Európy.
Existuje dohoda pracovať v rámci spoločných politík pre zahraničný obchod, vzájomnú pomoc a odstránenie interných bariér pri trhoch s energiou.
Cieľom ECT je rozšíriť výhody jednotného trhu s energiou, pripraviť inštitucionálnu štruktúru zmluvných strán a zmeniť vzory kooperácie predtým, než sa stanú členmi EÚ.
Po druhé, zameriava sa na problematiku bezpečnosti dodávok energie (pozri čl 2 ods. 1 bod c, 29 a 30 zmluvy).
Toto je dnes mimoriadne aktuálne v dôsledku sporu medzi Ruskom (Gazprom) a Ukrajinou (Naftogaz) o cene plynu (Gazprom chcel dvihnúť cenu 1 000 kubických metrov plynu z 50 dolárov na 230 dolárov a Naftogaz odmietal platiť) a cene za tranzit.
Juhovýchodná Európa však prežila ťažké časy počas Balkánskych vojen (1992-95).
Nasledujúci citát zo strany Komisie postačuje: „Vezmite si príklad Bosny a Hercegoviny.
Prerušenie dodávok energie pre občanov bolo jedným z hlavných vojnových cieľov v BiH.
Obliehajúce sily v Sarajeve zničili pod ich kontrolou celú infraštruktúru.
Sarajevo nemalo žiadny zo svojich zdrojov energie.
Všetky prenosové siete zásobujúce Sarajevo energiou vysokého napätia boli prerušené, hoci najbližšia elektráreň v Jablonici mohla produkovať nejakú energiu. … Dodávky plynu (z Ruska cez Srbsko) boli tiež prerušené. … Podobné situácie boli v celom regióne“ (tlačová správa č. IP/05/1346) .
Novou udalosťou v rámci bezpečnosti dodávok energie je spor Rusko-Ukrajina.
Jeho vyriešenie bolo vítané všetkými inštitúciami EÚ, ale komisár Piebalgs zaujímavo poznamenal: „ Dodnes je problematika bezpečnosti dodávok energie zvažovaná iba na úrovni členského štátu, ale v skutočnosti potrebujeme oveľa širší európsky prístup k tejto problematike.
Samozrejme, táto potreba bola identifikovaná už na summite v Hampton Court.
Na jar vydám prvú komunikáciu o novej európskej energetickej politike, a načrtnem konečné závery a návrhy ešte pred koncom roka “ (Prejav/06/1).
Váš spravodajca a predseda tohto výboru budú poctení, ak Európska komisia bude schopná predložiť sľúbené legislatívne návrhy spomenuté vyššie v stanovenom časovom rámci.
V tejto súvislosti je však naliehavou otázkou realizácia historickej zmluvy o Energetickom spoločenstve vo všetkých jej aspektoch.
Ak bude úspešná, poslúži ako príklad pre budúce žiadosti tohto typu o regionálnu spoluprácu v oblasti energie.
POSTUP
Názov
Návrh rozhodnutia Rady o uzavretí Zmluvy o Energetickom spoločenstve Európskym spoločenstvom
Referenčné čísla
13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC)
Dátum žiadosti o postup súhlasu EP
13.12.2005
Gestorský výbor dátum oznámenia na schôdzi
ITRE 15.12.2005
Výbory požiadané o stanovisko dátum oznámenia na schôdzi
AFET
15.12.2005
ENVI
15.12.2005
Bez predloženia stanoviska dátum rozhodnutia
AFET
19.10.2005
ENVI
27.10.2005
Rozšírená spolupráca dátum oznámenia na schôdzi
Spravodajca výboru požiadaného o stanovisko dátum menovania
Giles Chichester 5.10.2005
Predchádzajúci spravodajca výboru požiadaného o stanovisko
Zjednodušený postup – dátum rozhodnutia
Námietky voči právnemu základu dátum stanoviska JURI
Prerokovanie vo výbore
22.11.2005
31.1.2006
20.2.2006
19.4.2006
Dátum prijatia
19.4.2006
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
36
4
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Giles Chichester, Den Dover, Lena Ek, Adam Gierek, Norbert Glante, András Gyürk, David Hammerstein Mintz, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Umberto Pirilli, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Britta Thomsen, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
María del Pilar Ayuso González, Daniel Caspary, Satu Hassi, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis, Esko Seppänen
Náhradníci (čl. 178 ods.2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Albert Deß
Dátum predloženia
20.4.2006
Poznámky (údaje, ktoré sú k dispozícii iba v jednej jazykovej verzii)
...
