Európsky parlament & Cancún
Životné prostredie
2010-12-06 - 21:07
Jedna z umeleckých inštalácií v Dedinke klimatický zmien v Cancúne ©Mexican Ministry of Foreign Affairs Klimatický samit v Cancúne, ktorý prebieha už od 29. novembra, vstupuje do svojej rozhodujúcej fázy.
Už tento týždeň sa dozvieme, či sa jednotlivé krajiny dohodnú na ďalšom znižovaní emisií skleníkových plynov a či nájdu náhradu za Kjótsky protokol.
Na samite, ktorý sa zameriava na zmierňovanie účinkov klimatických zmien, sa zúčasťnuje aj pätnásťčlenná delegácia Európskeho parlamentu pod vedením poslanca Jo Leinena.
V predvečer medzinárodnej konferencie v Cancúne prijal Európsky parlament uznesenie, ktoré predznamenalo jeho pozíciu na rokovaniach.
Podľa neho je v ekonomickom záujme EÚ, aby sa emisie skleníkových plynov znížili do roku 2020 o 30% v porovnaní so stavom z roku 1990.
Pozornosť je potrebné venovať aj ochrane lesov a finančným stimulom pre rozvojové krajiny.
V tejto sekcii nájdete nielen najčerstvejšie správy o dianí v Cancúne, ale aj podrobnejšie informácie na témy životného prostredia, klimatických zmien, ale napríklad aj rozhovor s vedúcim delegácie Európskeho parlamentu, poslancom Jo Lenienom.
20101203FCS06288
Cancún je krokom vpred, zhodujú sa poslanci
Delegácia EP: zľava Jo Leinen, Ivo Belet, Marita Ulvskog, Lena Ek, Yannick Jadot & Bert Metz (European Climate Foundation).
Blamáž z Kodane sa nezopakovala.
Konferencia OSN, ktorá dva týždne prebiehala v mexickom Cancúne, skončila menším úspechom.
Zástupcovia skoro dvoch stoviek krajín dospeli k spoločnému plánu na spomalenie klimatických zmien.
Poslanci Európskeho parlamentu, ktorý mal v Mexiku vlastnú delegáciu, tento výsledok uvítali.
"Sme na dobrej ceste k novej celosvetovej dohode ohľadne klimatickej hrozby," prehlásil líder delegácie, poslanec Jo Leinen.
Jedným z konkrétnych výsledkov Cancúnu je zriadenie takzvaného Zeleného fondu, ktorý má pomáhať rozvojovým krajinám v boji s klimatickými zmenami.
Zároveň sa dohodlo, že tieto krajiny budú dostávať finančné kompenzácie za to, že nebudú ničiť svoje lesné bohatstvo kvôli ťažbe dreva.
Delegáti tiež uznali, že je potrebné stanoviť prísnejšie pravidlá pre vypúšťanie skleníkových plynov.
"Cancún znamená pokrok.
EÚ však musí pokračovať v tlaku na ostatné krajiny, aby sme dosiahli o mnoho ambicióznejšiu dohodu," prehlásil predseda Parlamentu Jerzy Buzek.
Dohoda z Cancúnu totiž nenahradzuje doterajší Kjótsky protokol regulujúci produkciu skleníkových plynov, ktorého platnosť skončí do roku 2012.
Táto otázka bola odložená na ďalšiu klimatickú konferenciu, ktorá má prebehnúť budúci rok v juhoafrickom Durbane.
Nová atmosféra
Členovia delegácie Európskeho parlamentu vyjadrovali po skončení konferencie mierny optimizmus.
"Na poli rokovaní o klimatických zmenách zavládla nová atmosféra, o ktorej sa nám vlani po skončení konferencie v Kodani ani nezdalo," poznamenal nemecký poslanec Karl-Heinz Florenz z frakcie ľudovcov.
O výsledkoch Cancúnu budú europoslanci debatovať i tento týždeň behom svojej plenárnej schôdze v Štrasburgu.
Parlament sa na Cancún díva s nádejou
Najvyšší čas: Číslo na displeji uvádza množstvo skleníkových plynov vypustených do ovzdušia, Cancún, Mexico, 4. decembra 2010. ©BELGA_AFP_CRIS BOURONCLE Po neúspešnom samite v Kodani sa štafeta rokovaní presúva do Cancúnu a poslanci naň nesú jasnú správu: musíme dospieť k dohode!
Delegácie z celého sveta sa zhromaždili v mexickom Cancúne s jediným cieľom: nájsť náhradu za Kjótsky protokol, ktorá stanoví právne záväzné opatrenia s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov.
Platnosť Kjótskeho protokolu sa končí v roku 2012 a napriek doterajším snahám sa svetovým lídrom zatiaľ nepodarilo vyjednať náhradu.
Zmeny klímy a potreba rýchlo konať
500 mld. dolárov ročne.
Približne toľko by nás podľa správy OSN z roku 2009 mali stáť opatrenia na zmiernenie globálneho otepľovania.
Aj to je jeden z dôvodov, pre ktorý sa parlamentná delegácia, vedená nemeckým sociálnodemokratickým poslancom Jo Leinenom, zúčastňuje rokovaní v Cancúne s cieľom dospieť k rozumnej dohode.
"Uviaznutie rokovaní ... na mŕtvom bode by bolo v Cancúne neakceptovateľné," vyhlásil v tejto súvislosti Leinen.
Pred následkami globálneho otepľovania varovalo už aj niekoľko správ panelu OSN pre klimatické zmeny, ktoré predpokladajú, že teplota sa v celosvetovom meradle zvýši do konca budúceho storočia o dva stupne.
Európsky parlament prijal týždeň pred začiatkom klimatickej konferencie v Cancúne uznesenie, ktoré v nasledujúcich desiatich rokoch počíta so znížením emisií skleníkových plynov až o 30% v porovnaní so stavom v roku 1990 (doterajším cieľom bolo zníženie o 20%).
Vyspelý vs. rozvojový svet
Minuloročné snahy o nahradenie Kjótskeho protokolu stroskotali na nedohode vyspelých krajín s krajinami tzv. tretieho sveta.
Chudobnejšie rozvojové krajiny vtedy odmietli platiť za znečistenie, ktoré vyprodukovali bohatšie rozvinuté krajiny Európy a USA.
Zároveň sa obávali, že prísne limity, ktoré by nová dohoda zaviedla, by mohli zabrzdiť ich hospodársky rast.
V neposlednom rade je tu otázka koľko presne budú stáť opatrenia na zmiernenie globálneho otepľovania a kto ich zaplatí.
Osoby a obsadenie
Samitu sa aspoň prostredníctvom vyslanej delegácie zúčastňuje temer každý štát na svete.
Vlastnú delegáciu má na samite aj Európska únia, ale aj viaceré zložky OSN, zastúpené sú aj mimovládne organizácie.
Čo je COP16 a CMP6 a koľko tých konferencií vlastne bude?
Klimatickým zmenám sa v skutočnosti venuje až 6 konferencií naraz.
Najdôležitejšie sú však dve: šestnáste stretnutie Konferencie zmluvných strán (COP16 znamená, že ide o 16. stretnutie); a šieste stretnutie Konferencie zmluvných strán, ktorá zohráva úlohu stretnutia zmluvných strán Kjótskeho protokolu (CMP6).
Väčšina vlád je pritom signatárom Rámcového dohovoru OSN o klimatických zmenách, z ktorého vychádza aj Kjótsky protokol.
Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. novembra 2010 Poslanci trvajú na znížení emisií o 30% (po anglicky) Viac informácií o Cancúne (po anglicky)
Desať percent prírody chránime, deväťdesiat percent ničíme, varuje poslanec
"Každý deň prichádza planéta o zhruba 30 druhov," tvrdí Jo Leinen.
Delegácia Európskeho parlamentu zamierila na medzinárodný samit o ochrane biodiverzity, ktorý začína 25. októbra v japonskej Nagoyi.
"Chceme sa dohodnúť na zastavení vymierania živočíšnych a rastlinných druhov do roku 2020," povedal v predvečer samitu nemecký socialistický poslanec Jo Leinen, predseda parlamentného výboru pre životné prostredie.
Ako súvisí vymieranie druhov s klimatickými zmenami?
Tieto dva procesy sú tesne prepojené.
Ukážkový príklad ponúkajú dažďové pralesy: čím viac ich ničíme, tým viac zvyšujeme riziko klimatických zmien.
To následne ešte viac mení ekosystém a spôsobuje takzvanú dezertifikáciu (rozširovanie púští a vysúšanie území).
Aká vážna je situácia dnes?
Každý deň prichádza planéta o zhruba 30 druhov.
Štúdia OSN uvádza, že celkovo je v ohrození až 17 tisíc druhov rastlín, živočíchov či mikroorganizmov.
Pritom nejde len o prírodnú ale i o ekonomickú katastrofu - toto ničenie "prírodného kapitálu" ročne vyjde na 50 miliárd eur.
Celosvetové investície do ochrany biodiverzity však dosahujú len zhruba 3 miliardy, takže tu vzniká obrovský schodok, ktorý sa každý rok zväčšuje.
Čo očakávate od samitu v Nagoyi?
Dúfam, že sa dohodneme na stanovení spoločných cieľov.
Z krátkodobého hľadiska by sme chceli zastaviť proces vymierania druhov do roku 2020.
Dlhodobou víziou je potom obnovenie zničených ekosystémov do roku 2050 a to hlavne pomocou zalesňovania a obnovovania povodí riek.
EÚ musí v tomto smere hovoriť jedným hlasom a prevziať iniciatívu aj za ostatné regióny.
Lenže už pred ôsmimi rokmi boli isté stanovené ciele na obdobie do roku 2010 a tie sa dosiahnuť nepodarilo.
Ako je možné zaručiť, že sa pre rok 2020 situácia nezopakuje?
Kľúčom k úspechu je, aby sa ochrana rozmanitosti druhov stala hlavnou a komplexnou témou.
Musíme túto problematiku začleniť do ďalších európskych politík, zvlášť do poľnohospodárskej politiky, rybolovu, zalesňovania ale i dopravy.
Súčasné vymedzovanie chránených území v rámci európskeho projektu "Natura 2000" ani zďaleka nestačí - zatiaľ čo 10 percent území ochránime, ďalších 90 percent ničíme.
Z predošlých rokov sme sa poučili - dnes chceme k biodiverzite pristupovať oveľa komplexnejšie.
Nórsko má zvláštny zákon týkajúci sa obchodovaniu s génmi a poslalo jednu miliardu dolárov na ochranu dažďových pralesov v Brazílii.
Nemala by aj EÚ urobiť podobné kroky?
Nórsko je skutočne pozitívny príklad.
Dúfam, že ho budeme môcť nasledovať a to jednak poskytovaním väčších finančných prostriedkov a jednak posilnením zákonných nástrojov na kontrolu obchodu s génmi.
Chceme, aby takzvaný Zelený fond pomáhal krajinám, ktoré naliehavo potrebujú finančnú pomoc na ochranu alebo obnovu živočíšnych druhov.
Z akých zdrojov by sa tento fond financoval?
V každom prípade musíme nejaké nové zdroje pohľadať.
Môžeme použiť časť peňazí určených na rozvoj - 30 miliárd eur do roku 2013 a 100 miliárd do roku 2020.
Rovnako môžeme využiť zdroje z obchodovania s emisiami i takzvaný Mechanizmus čistého rozvoja, ktorý je súčasťou Kjótskeho protokolu.
Európsky parlament tiež navrhol zavedenie dane na finančné transakcie, ktorá by mala regulovať špekulácie a chrániť biodiverzitu.
Uznesenie EP k biodiverzite EP chce väčšie úsilie v ochrane druhov Konferencia o biodiverzite Poslanec Jo Leinen
Poslanci podporujú program OSN pre lesníctvo
Vyťažená oblasť v horách provincie Jambi na ostrove Sumatra, Indonézia, 5. augusta 2010. ©BELGA_AFP_ROMEO GACAD Úloha lesov v boji proti klimatickým zmenám je nezastupiteľná.
Ich výrub a znehodnocovanie je príčinou vzniku približne 20% skleníkových plynov.
Práve lesníctvo je jednou z oblastí, ktorej dáva klimatická konferencia v Cancúne reálnu nádej na pokrok.
Aktívnym je aj Výbor pre životné prostredie, ktorý podporuje myšlienku poskytovať rozvojovým krajinám finančné stimuly s cieľom zastaviť odlesňovanie.
Keď sú lesy poškodené alebo vyrúbané, spálené a tlejúce drevo uvoľňuje uložený uhlík vo forme CO2.
Celosvetové odlesňovanie a znehodnocovanie lesov (napríklad rozširovaním poľnohospodárskych plôch) je každoročne príčinou vzniku 20% skleníkových plynov, čo je viac, ako vyprodukuje celosvetová doprava.
Viac skleníkových plynov uvoľňuje do ovzdušia už len sektor energetiky.
Podpredsedom delegácie, ktorá bude zastupovať záujmy Parlamentu na klimatickej konferencii v Cancúne, je nemecký poslanec z frakcie ľudovcov Karl-Heinz Florenz.
Podľa jeho slov vyprodukuje energetický sektor EÚ ročne 4,1 mld. ton emisií CO2, zatiaľ čo odlesňovanie, ilegálna ťažba dreva, vypaľovanie dažďových pralesov v Brazílii, Indonézii a ďalších krajinách je zodpovedné za 6 mld. ton emisií každý rok.
Podľa poslanca to však "neznamená, že nemusíme robiť nič, práve naopak.
Jasne to poukazuje na našu spoločnú zodpovednosť," dodal.
Iniciatíva OSN na zabránenie odlesňovania REDD+
Za zložitým názvom "Znižovanie emisií z odlesňovania a degradácie lesov" (REDD) stojí jednoduchá myšlienka poskytnutia finančného stimulu rozvojovým krajinám, aby zastavili odlesňovanie a prispeli tak k znižovaniu emisií.
Program funguje na princípe kreditov, ktoré sú štátom prideľované na základe odhadovaného a zisteného množstva uhlíka v stromoch.
Za každé obmedzenie odlesňovania dostanú štáty kredity, ktoré môžu následne predať na globálnom trhu s uhlíkom, prípadne za ne dostať finančnú kompenzáciu.
Program REDD+ presahuje oblasť výrubu lesov a znižovania ich kvality, zameriava sa aj na konzerváciu, udržateľný rozvoj a zvýšenie zásob uhlíka v lesoch.
Poslanci Výboru pre životné prostredie vyzvali v októbri EÚ na podporu programu REDD+ v návrhu uznesenia, ktoré sa venuje aj cieľom, ktoré si poslanci Výboru vytýčili v súvislosti s blížiacou sa konferenciou o klimatických zmenách v Cancúne.
Parlament sa príprave na konferenciu bude venovať už počas novembrového plenárneho zasadnutia v Štrasburgu.
Optimizmus pred Cancúnom
V otázke lesníctva sa na klimatickej konferencii očakáva skutočný pokrok.
"Dohoda ohľadom odlesňovania musí byť cieľom našich snáh" uviedol poslanec Florenz a dodal že aj keď je "pred nami ... ešte veľa práce, najmä v súvislosti s účtovníctvom a financovaním, som optimistom".
Tlačová správa o návrhu uznesenia Výboru pre životné prostredie (anglicky) OSN o programe REDD (anglicky) Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín Profil poslanca: Karl-Heinz Florenz Konferencia OSN o klimatických zmenách (anglicky)
Každý z nás môže prírode pomôcť napraviť spôsobené škody, hovorí britská zoologička
Čo zaujalo v EP detských návštevníkov Tento týždeň sa v Európskom parlamente zišlo neobvyklé zhromaždenie.
Deti z 37 národností si prišli vypočuť príhovor slávnej britskej zoologičky Jane Goodallovej, ktorá svoj život zasvätila štúdiu primátov i ochrane prírody.
"Táto planéta nie je naším vlastníctvom, s ktorým si môžeme robiť čo chceme.
Nezdedili sme ju po našich rodičoch, ale požičali sme si ju od našich detí," povedala Goodallová v rozhovore, pri ktorom odpovedala i na otázky jej priaznivcov z Facebooku.
Dnes ste bola v Európskom parlamente, ale miesto poslancov ste sa prihovárala k deťom...
Áno, snažím sa oslovovať mladých ľudí i deti z rôznych prostredí.
Samozrejme je ale dôležité obracať sa aj k poslancom.
Naša planéta je dnes v neporiadku, napáchali sme na nej množstvo škody a dnes musíme pracovať na tom, aby sme to napravili - a to ako zdola, tak zhora.
Preto sa snažím viac rozvíjať náš program pre mládež Roots & Shoots.
S akými posolstvami ste sem dnes prišla?
Tou hlavnou myšlienkou je, že aj keď sme poškodili budúcnosť týchto detí, stále je veľa, čo ešte môžeme vylepšiť.
Je to len o tom, aby sme spojili, mladí i starí, a začali liečiť niektoré jazvy prírody.
Ochrana prírody i rozmanitosti živočíšnych druhov sú hlavné témy nadchádzajúcej konferencie v Mexiku.
Čo by ste odkázala jej účastníkom?
Že to najdôležitejšie, čo môžme dnes urobiť, je spomalenie klimatických zmien.
K jednej z najefektívnejších ciest patrí ochrana dažďových pralesov.
Ďalší odkaz sa týka chovu poľnohospodárskych zvierat.
V súčasnosti klčujeme množstvo lesov, aby sme vytvorili pasienky, pretože ľudia jedia stále viac a viac mäsa.
Tieto zvieratá sú navyše prikrmované umelou potravu, čo spôsobuje, že vypúšťajú množstvo metánu, ktorý prispieva k skleníkovému efektu.
Výsledkom je, že zvyšujúca sa živočíšna výroba ešte viac poškodzuje prírodu i ľudské zdravie.
Otázka od Charlotte Biddle z Facebooku: Ako mierový vyslanec OSN, čo považujete za najdôležitejšie pri ochrane prírody?
Najdôležitejšie je uvedomiť si, že príroda je súčasťou našej budúcnosti.
Pre mnohých ľudí sú to ale dva protiklady - buď ľudský rozvoj, alebo ochrana prírody.
Ak neochránime našu prírodu a naše prírodné zdroje, celá budúcnosť našich detí bude ohrozená.
Hovorí sa, že planétu sme nezdedili po našich rodičoch, ale požičali sme si ju od našich detí.
Stále si privlastňujeme, čo nám nepatrí, a pritom sme tie najinteligentnejšie bytosti, aké kedy chodil po Zemi.
Tiež sa hovorí, že ak by mal mať každý na svete rovnaký životný štandard ako priemerný Európan, potrebovali by sme ďalších päť alebo šesť planét.
Pritom nemáme navyše ani jednu, takže musíme použiť všetky naše schopnosti, aby sme robili múdre rozhodnutia a pri vedomí, že rozhodujeme aj o ľuďoch, ktorí prídu po nás.
Dinesh Kumar sa na Facebooku pýta: Čo môžu obyčajní ľudia urobiť pre ochranu prírody, keď veľká časť už je poničená?
Ľudia sa ma často pýtajú, čo môžu robiť.
Problémov je tak veľa, že mnohí stratili nádej a keď strácate nádej, neurobíte nič.
Ľudia to nechávajú na vedcoch a politikoch s tým, že je to vraj ich vec.
Lenže v skutočnosti každý z nás môže stráviť pár minút denne uvažovaním o dôsledkoch svojich rozhodnutí - o tom čo jeme, aké veci nosíme, ako sa prepravujeme z miesta na miesto.
To sú veci, ktoré môžme ovplyvniť.
Danielle Demos na Facebooku píše, že pred siedmimi rokmi zástupcovia domorodého obyvateľstva na konferencii v juhoafrickom Durbane poznamenali: "Najprv sme boli vykorisťovaní v mene kráľov a cisárov, potom v mene štátneho rozvoje a dnes v mene ekológie."
Čo by ste im odpovedala?
Že stojím stopercentne za nimi.
S domorodými obyvateľmi pracujeme vo viacerých častiach rozvojového sveta.
Mnohí z nich sú stále vykorisťovaní.
Našťastie na viacerých miestach začali dávať najavo, že sa s ich názorom musí počítať.
Moje obrovské sympatie majú domáci obyvatelia, ktorí sa postavili voči útlaku, dokonca za cenu riskovania svojich životov, aby našli spôsob ako byť pánom vo svojej vlastnej krajine a ochrániť ju pred chamtivosťou druhých.
Jane Goodall Institute Roots & Shoots
SK
1
PHOTO
20101206PHT06430.jpg
SK
2
PHOTO
20101213PHT09274.jpg
SK
3
PHOTO
20101206PHT06432.jpg
SK
5
LINK
/sk/pressroom/content/20101125IPR00549
SK
6
LINK
http://unfccc.int/2860.php
SK
7
PHOTO
20101008PHT86112.jpg
SK
9
LINK
/sk/pressroom/content/20101006IPR85245
SK
10
LINK
http://www.cbd.int/cop10/
SK
11
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=leinen&partNumber=1&language=RO&id=4262
SK
12
PHOTO
20101028PHT91290.jpg
SK
13
LINK
/sk/pressroom/content/20101004IPR84969
SK
14
LINK
http://www.un-redd.org/AboutUNREDDProgramme/tabid/583/Default.aspx
SK
15
LINK
/activities/committees/homeCom.do;jsessionid=A3BEC0668D4B5A1F2F9CC141F8DD6A43.node1?language=SK&body=ENVI
SK
16
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=SK&partNumber=1&country=DE&id=1038
SK
17
LINK
http://unfccc.int/2860.php
SK
18
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=f4172b6a-417b-4e92-b8f9-9e36011a8dbb&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=sk&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
SK
19
LINK
http://www.janegoodall.org/
SK
20
LINK
http://www.rootsandshoots.org/
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0442 0 NOT XML V0//SK
-//EP//TEXT TA P7-TA-2010-0353 0 NOT XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
