A7-0165/2010
19.5.2010
SPRÁVA
o pokroku pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia: hodnotenie v polovici obdobia v rámci prípravy zasadnutia OSN na vysokej úrovni, ktoré sa uskutoční v septembri 2010
(2010/2037(INI))
Výbor pre rozvoj
Spravodajca:
Michael Cashman
PE 440.025v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU.........................................................3
DÔVODOVÁ SPRÁVA...........................................................................................................14
STANOVISKO VÝBORU PRE MEDZINÁRODNÝ OBCHOD.............................................23
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE..............................................27
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o pokroku pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia: hodnotenie v polovici obdobia v rámci prípravy zasadnutia OSN na vysokej úrovni, ktoré sa uskutoční v septembri 2010
( 2010/2037(INI) )
Európsky parlament ,
– so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000,
– so zreteľom na zasadnutie Európskej rady, ktoré sa konalo 17. – 18. júna 2010 a bolo zamerané na rozvojové ciele tisícročia (MRC),
– so zreteľom na záväzky týkajúce sa objemu pomoci, pomoci Subsaharskej Afrike a kvality pomoci, ktoré prijali krajiny G8 na summite v Gleneagles v roku 2005 a na všetkých nasledujúcich zasadnutiach krajín G8 a G20,
– so zreteľom na summit krajín G20, ktorý sa konal 24. – 25. septembra 2009 v Pittsburghu, a na summit krajín G20, ktorý sa konal 2. apríla 2009 v Londýne,
– so zreteľom na summit krajín G8, ktorý sa konal 8. – 10. júla 2009 v L’Aquile, Taliansko,
– so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji
Ú. v.
EÚ C 46, 24.2.2006, s.
1. a na Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike
Závery Rady 9558/07, 15. máj 2007. ,
– so zreteľom na Monterreyský konsenzus, prijatý na Medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja, ktorá sa konala 18. – 22. marca 2002 v mexickom meste Monterrey,
– so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci a Akčný plán z Akkry,
– so zreteľom na Výzvu na urýchlené prijatie opatrení v oblasti zdravia matiek z Addis Abeby, na Výzvu na prijatie opatrení z Berlína a so zreteľom na Strategické možnosti pre MVO, pričom posledné dva dokumenty boli vydané, aby sa pripomenulo 15. výročie Medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji (ICPD/15),
– so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý ustanovuje, že „Únia zohľadní ciele rozvojovej spolupráce pri uskutočňovaní politík, ktoré môžu ovplyvniť rozvojové krajiny“,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. apríla 2005 o koherencii politiky pre rozvoj
KOM(2005)0134 v konečnom znení
– so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce
Ú. v.
EÚ L 378, 27.12.2006, s.
41. („nástroj rozvojovej spolupráce“(DCI)),
– so zreteľom na článok 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Lisabonskej zmluvy), ktorý zdôrazňuje, že Únia zabezpečuje vzájomný súlad medzi svojimi politikami a činnosťami, zohľadňujúc všetky svoje ciele,
– so zreteľom na program Medzinárodnej organizácie práce o dôstojnej práci pre všetkých a Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest Medzinárodnej organizácie práce, ktoré boli prijaté všeobecným konsenzom 19. júna 2009 na zasadnutí Medzinárodnej konferencie práce,
– so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z júla 2009 o vykonávaní Miléniovej deklarácie,
– so zreteľom na správu Rozvojového programu OSN s názvom Za polovicou obdobia – dosahovanie rozvojových cieľov tisícročia, ktorá bola uverejnená v januári 2010,
– so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Dvanásťbodový akčný plán EÚ na podporu rozvojových cieľov tisícročia
KOM(2010)0159 v konečnom znení. ,
– so zreteľom na závery Rady o pokroku vo vykonávaní európskeho akčného programu boja proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostredníctvom vonkajšej činnosti (2007 – 2011),
– so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 týkajúci sa vonkajšej úverovej činnosti Európskej investičnej banky (EIB)
Vec C-155/07, Európsky parlament v.
Rada Európskej únie, Ú. v.
EÚ C 327, 20.12.2008, s.
2. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2006 o účinnosti pomoci a korupcii v rozvojových krajinách
Ú. v.
EÚ C 293 E, 2.12.2006, s.
316. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie z 20. júna 2007 s názvom Rozvojové ciele milénia – polovica obdobia na ich dosiahnutie
Ú. v.
EÚ C 146 E, 12.6.2008, s.
232. ,
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o úmrtnosti matiek
Ú. v.
EÚ C 295 E, 4.12.2009, s.
62. , z 24. marca 2009 o zmluvách o rozvojových cieľoch milénia
Ú. v.
EÚ C 117 E, 6.5.2010, s.
15. a z 25. marca 2010 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu
Prijaté texty, P7_TA(2010)0089 . ,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod ( A7‑0165/2010 ),
A. keďže zníženie a odstránenie chudoby je hlavným cieľom rozvojovej politiky EÚ v rámci Lisabonskej zmluvy, a zároveň je morálnym záväzkom a takisto je vo vlastnom dlhodobom záujme EÚ,
B. keďže EÚ ako najväčší svetový darca a jej členské štáty musia hrať vedúcu úlohu na septembrovom zasadnutí týkajúcom sa rozvojových cieľov tisícročia a prijať ambiciózne, jednotné stanovisko, ktoré môže byť hnacou silou s cieľom včas dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia,
C. keďže EÚ v súčasnosti chýba približne 20 miliárd EUR na splnenie jej záväzkov v oblasti financovania rozvojových cieľov tisícročia,
D. keďže niektoré členské štáty EÚ obmedzujú rozsah finančných prostriedkov určených na pomoc,
E. keďže bohaté krajiny nedávno poskytli bilióny dolárov, aby pomohli svojim bankám, a keďže finančný sektor ešte nezaplatil za následky bezprecedentnej krízy, ktorú spôsobil,
F. keďže hodnota svetových finančných transakcií dosiahla 70-násobok svetového HND,
G. keďže nepredvídateľná pomoc môže byť pre prijímateľské krajiny škodlivá a keďže kvalitnejšia pomoc by mohla uvoľniť ďalšie 3 miliardy EUR ročne na rozpočty EÚ a jej členských štátov v oblasti rozvoja
„Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach“, Európska komisia, október 2009. ,
H. keďže 82 % nových úverov MMF bolo poskytnutých krajinám v rámci európskeho priestoru, kým najmenej rozvinutým krajinám by prospel väčší podiel z nových úverov MMF,
I. keďže skupina krajín G20 je síce reprezentatívnejšia ako G8, OSN je však aj naďalej najširšie fórum na riešenie otázok globálneho riadenia,
J. keďže nezrovnalosti v politikách EÚ nesmú oslabiť vplyv financovania rozvoja,
K. keďže peňažné prevody prinášajú hospodárstvam rozvojových krajín najmenej 300 miliárd USD ročne
„Migration and Remittance Trends 2009“, Svetová banka, november 2009. ,
L. keďže hoci sa v rámci niektorých rozvojových cieľov tisícročia (RCT) dosiahli povzbudivé výsledky, v súčasnosti nedosahuje stanovenú úroveň ani jeden zo všetkých ôsmich RCT a iba rozhodný prejav politickej vôle umožní dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia v piatich rokoch, ktoré ostávajú do konečného termínu v roku 2015,
M. keďže niektoré najmenej rozvinuté krajiny pravdepodobne nesplnia ani jeden RCT,
N. keďže súčasná potravinová a palivová kríza spolu so svetovou hospodárskou krízou a zmenou klímy viedli k zhoršeniu výsledkov v oblasti znižovania chudoby dosiahnutých za posledné desaťročie,
O. keďže vlastníctvo pôdy vytvára stimuly pre jednotlivcov, rodiny a spoločenstvá, aby riadili vlastný rozvoj a zaisťovali potravinovú bezpečnosť na miestnej úrovni,
P. keďže náklady na zmierňovanie zmeny klímy v rozvojových krajinách by mohli do roku 2020 dosiahnuť približne 100 miliárd USD ročne
Zintenzívnenie medzinárodného financovania opatrení na boj so zmenou klímy: európsky návrh pre kodanskú dohodu, KOM(2009)0475 . a náklady na hospodársku krízu minimálne tiež toľko
„Plavba proti prúdu: Ako sa rozvojové krajiny vyrovnávajú s celosvetovou krízou“, Svetová banka, marec 2009. ,
Q. keďže pri preskúmaní RCT by sa mala brať do úvahy situácia rozvojových krajín „so stredne veľkými príjmami“, pretože tieto krajiny aj naďalej žiadajú o pomoc pri dosahovaní svojho plného potenciálu rozvoja,
R. keďže najmä priemyselné krajiny sú zodpovedné za zmenu klímy a finančnú a hospodársku krízu,
S. keďže sa zvyšuje počet chudobných pracujúcich a ľudí so zraniteľnými pracovnými miestami,
T. keďže nedostatok mieru, bezpečnosti, demokracie a politickej stability často bráni chudobným krajinám naplniť svoj úplný rozvojový potenciál,
U. keďže korupcia poškodzuje produktivitu, vytvára nestabilitu a znemožňuje zahraničné investície,
V. keďže nezákonné kapitálové toky z rozvojových krajín sa odhadujú na 641 až 941 miliárd USD a keďže tento odliv narúša schopnosť rozvojových krajín vytvárať vlastné zdroje a vyčleňovať viac prostriedkov na znižovanie chudoby
profesor Guttorm Schjelderup, vypočutie v Európskom parlamente, 10. novembra 2010. ,
W. keďže hoci sa pri niektorých RCT týkajúcich sa zdravia dosiahol veľký pokrok, splnenie troch RCT týkajúcich sa zdravia, a najmä úmrtia matiek, je najviac vzdialené,
X. keďže 13 % všetkých úmrtí matiek v rozvojových krajinách spôsobujú nebezpečné interrupcie a keďže toto číslo je v Afrike oveľa vyššie
„Facts on induced abortion worldwide”, Svetová zdravotnícka organizácia a Guttmacher Institute, 2007. ,
Y. keďže za posledné desaťročie sa podstatne znížilo financovanie v oblasti plánovaného rodičovstva založené na individuálnom zohľadnení každej ženy,
Z. keďže aj keď splníme všetky RCT, v chudobných krajinách budú naďalej existovať výzvy týkajúce sa chudoby a utrpenia,
AA. keďže nesplnenie našich sľubov týkajúcich sa RCT bude znamenať pokračovanie utrpenia pre milióny chudobných ľudí a vážne naruší dôveru medzi severom a juhom,
I. Financovanie
1. očakáva, že Európska rada na svojom zasadnutí v júni 2010 schváli ambiciózne a jednotné stanovisko EÚ pred septembrovým zasadnutím OSN o rozvojových cieľoch tisícročia a jeho výsledkom budú nové, dodatočné, transparentné a merateľné záväzky, orientované na výsledky;
2. vyzýva členské štáty, aby si splnili záväzky, ktoré prevzali ako súčasť Európskeho konsenzu o rozvoji;
3. poukazuje na to, že plnenie rozvojových cieľov tisícročia musí zostať pre Európsku úniu hlavným cieľom; zdôrazňuje, že obmedzenie chudoby prostredníctvom splnenia rozvojových cieľov tisícročia sa musí jednoznačne uznať za spoločný rámec politiky EÚ, čo sa musí jasne odzrkadliť vo všetkých príslušných politikách – vrátane obchodnej politiky – a v legislatívnych návrhoch; je presvedčený, že rozvojové ciele tisícročia by sa nemali chápať ako technická otázka, ktorá sa jednoducho vyrieši poskytovaním väčšieho objemu finančných prostriedkov alebo obchodných príležitostí bez toho, aby sa určili a riešili základné príčiny chudoby;
4. zdôrazňuje, že údaje uvedené v nedávnej správe OSN s názvom Prehodnotenie chudoby (Rethinking Poverty) sú nielen znepokojujúce, ale tiež jasne ukazujú, že riziko nesplnenia rozvojových cieľov tisícročia je skutočné;
5. vyzýva všetky členské štáty, aby najneskôr do roku 2015 splnili svoje sľuby v oblasti pomoci stanovené na 0,7 %;
6. vyzýva všetky členské štáty, aby zaviedli opatrenia v oblasti rozvojovej pomoci a vydali viacročné časové plány splnenia RCT; žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby oficiálna rozvojová pomoc (ODA) bola plne transparentná, a súčasne ju žiada, aby zverejnila sumy, ktoré členské štáty vynaložili na ODA;
7. vyzýva EÚ a OECD, aby nezovšeobecňovali definíciu rozvojovej pomoci (oficiálna rozvojová pomoc) alebo nepočítali zrušenie dlhu alebo iné finančné toky mimo oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci medzi náklady na rozvojovú pomoc;
8. vyzýva EÚ, aby jednostranne zaviedla daň na menové a derivátové transakcie s cieľom financovať celosvetové verejné záujmy vrátane RCT;
9. vyzýva všetky členské štáty, aby v rámci G20 a OSN aktívne zakročili proti daňovým rajom, daňovým únikom a nezákonným finančným tokom a podporovali väčšiu transparentnosť vrátane systematického poskytovania informácií o ziskoch a daniach a systému poskytovania správ na základe jednotlivých krajín, aby sa rozvojovým krajinám umožnilo zachovanie vlastných zdrojov na vlastný rozvoj;
10. vyzýva EIB, aby prehodnotila svoju politiku týkajúcu sa zahraničných (offshore) finančných centier na základe prísnejších kritérií, než je zoznam Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), ktorý vymedzuje zakázané a monitorované jurisdikcie, a aby zabezpečila jej vykonávanie a poskytovala výročné správy o pokroku;
11. vyzýva všetky členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby prijali opatrenia na zabezpečenie lacnejších peňažných prevodov;
12. vyzýva všetky členské štáty, aby podporovali iniciatívy OSN a prijali opatrenia na zvýšenie zodpovednosti dlžníkov a veriteľov pri nezávislých dlhových transakciách;
13. vyzýva všetky členské štáty, Komisiu a medzinárodné spoločenstvo, aby sa opätovne usilovali o zrušenie dlhov najmenej rozvinutých krajín a aby sa snažili o zníženie dlhového zaťaženia rozvojových krajín vrátane bezúročného moratória na splatenie dlhov rozvojových krajín do roku 2015;
14. vyzýva EÚ, aby poskytla dôležité finančné prostriedky na pomoc chudobným krajinám v boji proti vplyvom zmeny klímy a hospodárskej krízy; trvá na tom, aby tieto finančné prostriedky prirodzene dopĺňali existujúce záväzky v oblasti poskytovania pomoci;
15. vyzýva všetky členské štáty, aby sa zaviazali vyčleniť podstatne viac zdrojov na rozvojovú spoluprácu a humanitárnu pomoc v rámci nasledujúceho finančného výhľadu a Európskeho rozvojového fondu;
16. vyzýva Európsku komisiu, aby využila svoje jestvujúce nástroje spolupráce s rozvojovými krajinami vrátane akčných plánov európskej susedskej politiky, Východného partnerstva, VSP a VSP+ na ďalšie vymedzenie a realizáciu konkrétnych krokov zameraných na uľahčenie dosiahnutia RCT;
17. vyzýva všetky členské štáty, aby podstatne zvýšili výšku pomoci poskytovanej na základe rozpočtovej pomoci, najmä prostredníctvom zmlúv o RCT, trvá však na splnení kritérií v oblasti demokracie, ľudských práv, správy a iných základných kritérií a na intenzívnejšej a lepšej kontrole a auditoch;
18. vyzýva všetky členské štáty, aby zabezpečili, aby EÚ pokračovala v práci prostredníctvom širokého spektra jestvujúcich finančných nástrojov na celosvetovej úrovni a na úrovni jednotlivých krajín dodatočne k rozpočtovej podpore vrátane globálneho fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii a prostredníctvom iných relevantných organizácií a mechanizmov, najmä organizácií a spoločenstiev občianskej spoločnosti;
19. vyzýva všetky členské štáty, aby naďalej zlepšovali koordináciu darcov uvoľňovaním všetkej svojej pomoci v súlade s deklaráciami z Paríža a Akkry, a tak znížili nadmernú rozdrobenosť rozpočtu vyčleneného na pomoc, čo je nevyhnutné pre súdržnosť a odstúpenie od viazania pomoci; uznáva tiež, že rôzne členské štáty môžu poskytovať odborné vedomosti v rôznych zemepisných oblastiach a rozvojových sektoroch;
II.
Súdržnosť politík v záujme rozvoja
20. vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že v rámci nového inštitucionálneho usporiadania EÚ bude prvoradá zodpovednosť za programovanie rozvojových fondov a určenie priorít v právomoci komisára pre rozvoj;
21. vyzýva EÚ, aby prijala konkrétne kroky proti chudobe tým, že prijme súdržnú politiku, ktorá zahŕňa oblasti obchodu a rozvojovej spolupráce, ako i spoločné politiky v oblasti poľnohospodárstva a rybolovu, s cieľom vyhnúť sa priamym alebo nepriamym dôsledkom na hospodárstva rozvojových krajín;
22. vyzýva EÚ, aby čo najskôr zrušila dotácie na vývoz poľnohospodárskych produktov a iné škodlivé aspekty našej poľnohospodárskej politiky, aby obhajovala zásadu potravinovej bezpečnosti v rozvojových krajinách a aby počas súčasných rokovaní WTO naliehavo vyzývala všetky zapojené strany, aby túto zásadu dodržiavali;
23. je presvedčený, že dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia si predovšetkým vyžaduje radikálnu zmenu politiky v priemyselných a rozvojových krajinách, s cieľom ustanoviť celosvetové spravodlivé a nestranné pravidlá obchodu, spravodlivé rozdelenie bohatstva, opatrenia na podporu prístupu k pôde, vode a zdrojom biodiverzity a opatrenia na podporu politiky miestnej podpory udržateľných malých poľnohospodárskych podnikov;
24. vyzýva EÚ, aby z rozvojového hľadiska preverila svoje zmluvy v oblasti rybného hospodárstva tak, aby úplne zohľadňovali sociálny a hospodársky vplyv na miestne komunity, konkrétne prostredníctvom dlhodobej pomoci EÚ príslušnému odvetviu a prostredníctvom mechanizmu, ktorým vlastníci lodí pokryjú spravodlivú časť nákladov spojených s prístupom pre lode EÚ;
25. vyzýva EÚ, aby nenaliehala prostredníctvom svojej obchodnej politiky na chudobné krajiny, aby otvorili zraniteľné odvetvia na trhu, pokiaľ im ich úroveň rozvoja bráni v spravodlivej hospodárskej súťaži na svetovej úrovni, a aby súčasne posilňovala zameranie politiky pomoci EÚ obchodu na chudobné krajiny;
26. vyzýva EÚ, aby bojovala za včasné závery rokovaní WTO v Dauhe, orientované na rozvoj;
27. žiada, aby hodnotenie rizika zmeny klímy bolo systematicky začleňované do všetkých aspektov plánovania politík a rozhodovania vrátane obchodu, poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti; požaduje, aby sa výsledok tohto hodnotenia použil pri formulácii jasných usmernení pre udržateľnú politiku rozvojovej spolupráce;
28. zdôrazňuje, že problém zmeny klímy treba efektívne riešiť na celosvetovej úrovni, pričom priemyselné krajiny by mali prevziať zodpovednosť a postaviť sa na čelo boja proti účinkom skleníkových plynov, pretože ak sa tento problém nebude riešiť, ohrozí sa dosiahnutie RCT;
29. vyzýva EÚ a členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Protokolu o strategickom environmentálnom hodnotení k dohovoru z Espoo, aby plne dodržiavali ustanovenia protokolu pri pomoci rozvíjať programy a verejné projekty v rozvojových krajinách;
30. je presvedčený, že obchod môže byť silným motorom hospodárskeho rastu, hoci rast samotný nemôže vyriešiť rozvojové problémy; verí, že pomalý pokrok kola rokovaní v Dauhe bráni medzinárodnému obchodnému systému, aby prispel k naplneniu rozvojových cieľov tisícročia; zdôrazňuje, že pozitívny záver kola rokovaní v Dauhe by mohol pomôcť pri poskytovaní súboru hospodárskych stimulov na globálnej úrovni; berie na vedomie mnoho štúdií UNCTAD a ďalších inštitúcií, ktoré ukazujú, že rozsiahla liberalizácia obchodu v najmenej rozvinutých krajinách zriedkavo viedla k udržateľnému a výraznému zmierneniu chudoby a prispela k poklesu cenového pomeru dovozu a vývozu rozvojových krajín, najmä krajín Afriky;
31. zdôrazňuje, že je dôležité usilovať sa o uľahčenie zapojenia rozvojových krajín do svetového hospodárstva; pripomína, že otvorenosť obchodu a podpora kapacity ponuky sú dôležité prvky každej súdržnej rozvojovej stratégie a že iniciatívy technickej pomoci súvisiacej s obchodom predstavujú dodatočný nástroj na odstránenie chudoby a boj proti nedostatočnému rastu;
32. pripomína, že zlepšenie obchodnej kapacity v rozvojových a najmenej rozvinutých krajinách im môže pomôcť získať zručnosti týkajúce sa obchodu a infraštruktúru, potrebné na plnenie dohôd WTO a využívanie výhod, ktoré z nich vyplývajú, rozšíriť ich obchod, využiť nové a existujúce obchodné príležitosti, plniť nové dohody a prispôsobiť sa meniacemu sa vonkajšiemu obchodnému prostrediu;
33. víta existujúce iniciatívy v oblasti obchodu s rozvojovými krajinami na úrovni EÚ a WTO, najmä iniciatívu Všetko okrem zbraní, VSP a VSP +, ako aj zásadu asymetrie a prechodné obdobia dohodnuté vo všetkých existujúcich európskych dohodách o partnerstve, a žiada Európsku komisiu, aby túto politickú stratégiu upevnila; poukazuje na to, že systém VSP poskytuje svojim užívateľom väčšiu stabilitu, predvídateľnosť a viac obchodných príležitostí; poznamenáva, že krajinám, ktoré ratifikovali a účinne presadili kľúčové medzinárodné dohovory o udržateľnom rozvoji, sociálnych právach a riadnej správe verejných vecí, sa poskytujú dodatočné preferencie (prostredníctvom režimu VSP);
34. vyzýva Komisiu, aby v rámci súčasných rokovaní WTO a dvojstranných rokovaní o dohodách o voľnom obchode presadila, aby sa viac hovorilo o rozvoji;
35. pripomína, že stratégia pomoci pre obchod je zameraná na chudobné a zraniteľné krajiny pri rozvíjaní základnej hospodárskej infraštruktúry a nástrojov, ktoré potrebujú na využitie obchodu ako hnacej sily hospodárskeho rastu a rozvoja; víta vyhlásenia Komisie, že EÚ už splnila svoj cieľ poskytnúť do roku 2010 na pomoc súvisiacu s obchodom 2 miliardy EUR, keďže celková výška podpory na túto pomoc zo strany EÚ a jej členských štátov dosiahla v roku 2008 2,15 miliardy EUR (1,14 miliardy EUR z členských štátov a 1,01 miliardy EUR z EÚ), a konštatuje, že sa dosiahli tiež významné výsledky v súvislosti so širším programom pomoci obchodu vrátane dopravy a energetiky, výrobných odvetví a úprav súvisiacich s obchodom; napriek tomu vyzýva Komisiu, aby predložila podrobné informácie (vrátane číselných údajov) o rozpočtových riadkoch, ktoré sa používajú na financovanie pomoci súvisiacej s obchodom a pomoci obchodu;
36. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť a podporu najmenej rozvinutým krajinám s cieľom zvýšiť celkovú úroveň finančných prostriedkov EÚ na pomoc obchodu, ktorá v poslednom čase nezaznamenala výrazný nárast; zastáva názor, že vzhľadom na to, že regionálna integrácia je v rámci programu EÚ na pomoc obchodu čoraz dôležitejšia, malo by sa zvýšiť úsilie o dokončenie regionálnych balíkov pomoci obchodu pre krajiny AKT; zastáva názor, že existuje priestor na zvýšenie účinnosti pomoci prostredníctvom zlepšenia spoločnej analýzy, spoločných stratégií reakcie a spoločného zabezpečovania opatrení na pomoc obchodu;
37. zastáva názor, že rozmer juh – juh sa stáva rýchlo rastúcou súčasťou svetového obchodu, môže sa stať čoraz dôležitejším prvkom pri zabezpečovaní rozvoja najchudobnejších krajín a že ho treba povzbudzovať a podporovať;
III.
Priority RCT
38. vyzýva EÚ, aby si zachovala integrovaný a komplexný prístup k RCT, uznávajúc, že všetky jednotlivé ciele sú vzájomne prepojené a predstavujú minimálne požiadavky na odstránenie chudoby;
Zdravotníctvo a vzdelávanie
39. vyzýva všetky členské štáty a Komisiu, aby vyčlenili minimálne 20 % celkových rozvojových nákladov na základné zdravotníctvo a vzdelávanie, zvýšili svoje príspevky do globálneho fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii a zvýšili financovanie ďalších programov zameraných na posilnenie systémov zdravotníctva, a aby zdravie matiek a boj proti úmrtnosti dojčiat určili ako prioritu;
40. vyzýva rozvojové krajiny, aby minimálne 15 % zo svojho štátneho rozpočtu vyčlenili na zdravotníctvo a aby zlepšili svoje systémy zdravotnej starostlivosti;
41. vyzýva EÚ a rozvojové krajiny, aby podporovali voľný prístup k zdravotníctvu a vzdelávaniu;
42. vyzýva všetky členské štáty a Komisiu, aby zmenili znepokojujúce znižovanie finančných prostriedkov na sexuálne a reprodukčné zdravie a práva v rozvojových krajinách a podporili politiky v oblasti dobrovoľného plánovaného rodičovstva, bezpečných interrupcií, liečenia pohlavne prenosných infekcií a poskytovania dodávok v oblasti reprodukčného zdravia v podobe liekov zachraňujúcich život a antikoncepčných prostriedkov vrátane kondómov;
43. žiada Komisiu, členské štáty a rozvojové krajiny, aby sa súvislým a uceleným spôsobom zaoberali RCT 5 (zlepšenie zdravia matiek), RCT 4 (detská úmrtnosť) a RCT 6 (HIV/AIDS, malária a tuberkulóza), spolu s RCT 3 (rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien);
44. žiada, aby strategické dokumenty pre krajinu a regionálne strategické dokumenty zdôraznili potrebu právnych predpisov v oblasti boja proti násiliu a diskriminácie žien, podporili účasť žien na rozhodovacom procese a poukázali na potrebu politík zohľadňujúcich rodové hľadisko;
45. znovu zdôrazňuje, že EÚ by mala podporovať tie rozvojové krajiny, ktoré využívajú takzvanú flexibilitu zapracovanú do Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), s cieľom poskytnúť lieky za prijateľné ceny v rámci ich domácich programov verejného zdravia; zdôrazňuje, že dohody, ktoré zaručujú prístup ku generickým liekom, nesmú byť ohrozené dohodami o voľnom obchode;
Zraniteľné skupiny
46. vyzýva EÚ, aby minimálne polovicu svojej pomoci poskytla najmenej rozvinutým krajinám a zamerala sa na tie skupiny ľudí, ktoré to v týchto krajinách najviac potrebujú, najmä na ženy, deti a na ľudí so zdravotným postihnutím, a aby sa vo svojich rozvojových stratégiách účinnejšie zamerala na záujmy zraniteľných skupín;
47. vyzýva EÚ a rozvojové krajiny, aby osobitnú pozornosť venovali právam menšín, a nalieha, aby EÚ začlenila pevne stanovenú doložku o ľudských právach a nediskriminácii do svojich medzinárodných dohôd, okrem iného so zreteľom na diskrimináciu na základe pohlavia, rasového či etnického pôvodu, náboženského vyznania alebo viery, zdravotného postihnutia, veku, sexuálnej orientácie a diskrimináciu ľudí postihnutých HIV/AIDS;
Odstránenie hladu
48. vyzýva EÚ a vlády partnerských krajín, aby zvýšili investície do poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti na úroveň, ktorá zaručí odstránenie hladu pre všetkých, s osobitným zameraním na naliehavé potreby odstránenia hladu, na programy týkajúce sa malých poľnohospodárov a sociálnej ochrany;
49. vyzýva Komisiu, aby podporovala vlastníctvo pôdy ako nástroj znižovania chudoby a zaručenia potravinovej bezpečnosti, a to posilňovaním práv vlastníctva a uľahčovaním prístupu poľnohospodárov, malých podnikov a miestnych spoločenstiev k úverom;
Dôstojná práca
50. vyjadruje hlboké znepokojenie nad skutočnosťou, že v súčasnosti získavajú poľnohospodársku pôdu (najmä v Afrike) zahraniční investori, za ktorými stojí vláda, čo môže narušiť miestnu potravinovú bezpečnosť a môže mať vážne a ďalekosiahle dôsledky v rozvojových krajinách; naliehavo vyzýva OSN a EÚ, aby sa zaoberali vplyvom súvisiacim s nadobúdaním poľnohospodárskej pôdy (vrátane vyvlastňovania malých poľnohospodárov a neudržateľného využívania pôdy a vody) tým, že sa obyvateľstvu prizná právo na kontrolu nad poľnohospodárskou pôdou a inými dôležitými prírodnými zdrojmi;
51. vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vystupňovali svoje úsilie v oblasti boja proti detskej práci, a to podporovaním osobitných programov a prostredníctvom usmernení k politikám rozvoja a k medzinárodnému obchodu;
52. vyzýva EÚ a vlády rozvojových krajín, aby pevne podporili Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest Medzinárodnej organizácie práce a účinne uplatňovali všetky aspekty programu dôstojnej práce;
53. vyzýva Komisiu, aby kontrolovala sociálnu ochranu zamestnancov, sociálny dialóg a základné pracovné normy v rozvojových krajinách a aby v prípade potreby poskytla stimuly a uplatnila sankcie prostredníctvom obchodných dohôd a všetkých ostatných dostupných nástrojov;
IV.
Správa
54. vyzýva Svetovú banku a MMF, aby vyčlenili spravodlivejší podiel hlasovacích práv nedostatočne zastúpeným krajinám, čím sa zaručí, že dlžníci a veritelia budú mať z krátkodobého hľadiska rovnaké podiely hlasov a že poskytovanie úverov nebude narúšať zásady vlastníctva tak, ako sú zakotvené v záväzkoch z Paríža a Akkry;
55. vyzýva MMF, aby zvýšil prístup krajín s nízkym príjmom k svojim zvýhodneným nástrojom a aby zvýšil prostriedky vyčlenené na zvláštne práva čerpania pre krajiny s nízkym príjmom podľa ich potrieb;
56. zamýšľa pri spolurozhodovaní o nastávajúcom posúdení mandátu Európskej investičnej banky pre zahraničné činnosti zabezpečiť naplnenie jej záväzkov v oblasti rozvoja a viac prispôsobiť jej zdroje potrebám rozvojových krajín vrátane vzájomne účinných nástrojov poskytujúcich úvery chudobným krajinám;
57. vyzýva všetky členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby zabezpečili, že OSN ostane dobrovoľným fórom na riešenie otázok týkajúcich sa svetovej správy a chudoby;
58. vyzýva orgány EÚ a Africkej únie, aby opätovne investovali politickú vôľu do strategického partnerstva medzi Afrikou a EÚ a použili osobitné zdroje, ktoré tomuto partnerstvu umožnia dosiahnuť jeho úplný potenciál;
59. vyzýva EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby v rozvojových krajinách propagovali a podporovali demokraciu, mier, zásady právneho štátu a správu bez korupcie;
60. vyzýva EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby vyvinuli výnimočné úsilie o podporu verejnej správy v rozvojových krajinách s osobitným cieľom bojovať proti korupcii a vytvoriť administratívne prostredie, ktoré bude transparentné, nestranné a spravodlivé, a zároveň uznať neodmysliteľnú úlohu neštátnych subjektov a občianskej spoločnosti;
61. naliehavo vyzýva všetky rozvojové krajiny, aby podpísali dohovor OSN proti korupcii, podnikli praktické kroky a účinne vykonali jeho ustanovenia, ako aj zriadili mechanizmy na monitorovanie pokroku;
62. uznáva, že je potrebné, aby rozvojové krajiny zlepšovali medzinárodné účtovné normy, s cieľom predchádzať praktikám vyhýbania sa daňovej povinnosti a daňových únikov, a tak dosiahnuť lepšiu globálnu daňovú správu;
63. vyzýva rozvojové krajiny, aby na všetkých úrovniach tvorby a vykonávania politík zapojili parlamenty, miestne vlády a občiansku spoločnosť, ako aj iné neštátne subjekty;
64. vyzýva rozvojové krajiny, najmä tie, ktoré získavajú najväčší objem pomoci EÚ, aby posilnili riadnu správu vo všetkých verejných otázkach, a najmä pri riadení prijímanej pomoci, a naliehavo žiada Komisiu, aby podnikla všetky kroky potrebné na zabezpečenie transparentnej a účinnej realizácie pomoci;
65. uznáva rozhodujúce prepojenie medzi bezpečnosťou a rozvojom a so znepokojením konštatuje nedostatok pokroku, ktorý sa dosiahol, pokiaľ ide o mierové vyriešenie viaznucich konfliktov v susedstve EÚ a v iných krajinách, a naliehavo vyzýva EÚ, aby prehodnotila svoje úsilie v tejto oblasti;
66. vyzýva EÚ, aby začala ambiciózny a konštruktívny dialóg so všetkými tradičnými a vznikajúcimi darcami s cieľom zabezpečiť, aby sa dosiahli RCT a aby zníženie chudoby bolo naďalej hlavným bodom svetového programu;
67. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a generálnemu tajomníkovi OSN.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
A. Desaťročie dosahovania RCT
Na miléniovom summite v roku 2000 dali bohaté krajiny vrátane krajín EÚ mnoho sľubov chudobným krajinám.
Bol medzi nimi aj opätovný záväzok bojovať proti chudobe a prijať osobitné ciele s určitým časovým obmedzením, týkajúce sa zníženia hladu, zlepšenia vzdelávania a zdravotníctva a ochrany životného prostredia v rozvojových krajinách.
Takmer po desiatich rokoch – a iba päť rokov pred cieľovým rokom 2015 – OSN zasadne v septembri na vysokej úrovni s cieľom posúdiť, aké výsledky sme dosiahli a v ktorých oblastiach musíme spojiť svoje činnosti.
Európa ako najväčší svetový poskytovateľ rozvojovej pomoci musí hrať vedúcu úlohu.
Je nevyhnutné, aby júnový summit EÚ navrhol jednotnú a ambicióznu stratégiu na dosiahnutie RCT.
Parlament pred summitom prijme uznesenie, v ktorom naznačí svoje stanovisko.
1.
Pokrok
Dosiahli sme pokrok v histórii chudoby?
Zmenilo niečo úsilie darcov?
Zvýšenie rozvojovej pomoci, pokiaľ sa uplatňovalo účinne, nepochybne prispelo k zmierneniu chudoby a utrpenia miliónov ľudí v rozvojových krajinách.
Extrémna chudoba sa znížila z 1,8 na 1,4 miliárd.
Približne 90 % chudobných detí v súčasnosti chodí do školy.
Veľký pokrok sa dosiahol v boji proti malárii a tuberkulóze.
Rýchlo klesá detská úmrtnosť.
Niekto teda môže tvrdiť, že pomoc je účinná.
Ešte stále je však potrebné vykonať veľa práce.
Nemôžeme sa nečinne prizerať, keď každé druhé dieťa žije v chudobe.
Nemôžeme byť spokojní, keď sa v tomto roku ešte stále zaznamenali dva milióny úmrtí súvisiacich s AIDS.
Nemôžeme stáť bokom, keď miliarda ľudí každý deň hladuje.
V skutočnosti sme nedosiahli ani jeden z ôsmich RCT.
Nedávna potravinová a palivová kríza nás ešte viac spomalila.
A teraz veľkú časť pokroku dosiahnutého za uplynulé desaťročie pohltila globálna hospodárska kríza.
Niektoré členské štáty EÚ, keďže čelia slabnúcemu domácemu hospodárstvu, dokonca znižujú svoj rozpočet týkajúci sa pomoci.
Teraz však nie je čas sporiť na úkor chorých a hladujúcich.
Európa musí viesť svet a zosúladiť úsilie na záchranu RCT a dodržanie našich sľubov, ktoré sme dali najchudobnejším tohto sveta.
Dosiahnutie RCT nie je najlepšia možnosť.
Je to iba minimum.
Čas plynie.
Rok 2015 je za dverami.
Zlyhanie nie je prípustné.
2.
Prečo tento dokument?
Cieľom tohto dokumentu je stručne naznačiť situáciu týkajúcu sa ôsmich RCT, identifikovať kľúčové oblasti, na ktoré by mali EÚ a medzinárodné spoločenstvo zamerať svoje úsilie v nasledujúcich piatich rokoch, preskúmať ostatné faktory, ktoré môžu zvýšiť alebo znížiť príležitosti na úspech RCT a potom riešiť otázky financovania.
B. Situácia v oblasti RCT
1) Extrémna chudoba a hlad
Počet chudobných ľudí žijúcich z 1,25 dolára na deň podstatne klesol (42 % – 25 %), a to najmä vďaka silnému rastu v Číne, v Subsaharskej Afrike však stále dosahuje viac ako 50 %.
Kríza pravdepodobne zmení tento vývoj, pričom sa možno až 100 miliónov ľudí opäť dostane na úroveň extrémnej chudoby.
Kríza takisto spôsobila zvýšenie počtu chudobných pracujúcich a ľudí so zraniteľným zamestnaním.
Malý pokrok v boji proti podvýžive a detskej podvýžive uviazol v brázde potravinovej krízy v roku 2008.
2) Všeobecné základné vzdelanie
Počet žiakov, ktorí začali chodiť do základnej školy, sa zvýšil z 83 % v roku 2002 na 88 % v roku 2007, počet predčasne odchádzajúcich však klesá iba pomaly.
Dievčatá a príslušníci etnických menšín čelia väčšej diskriminácii.
3) Rodová rovnosť
Napriek určitému pokroku sa nesplnil cieľ odstrániť do roku 2005 rodové rozdiely v základnom a strednom vzdelávaní.
Viac žien pracuje, väčšina z nich má zraniteľné pracovné miesto.
V poslednom desaťročí sa zvýšil počet žien – poslankýň parlamentu o viac ako polovicu... stále je to však iba 17 %.
4) Detská úmrtnosť
Úmrtnosť detí mladších ako päť rokov klesla z viac ako 12 miliónov v roku 1990 na približne 9 miliónov v súčasnosti.
Veľký pokrok sa dosiahol najmä pokiaľ ide o osýpky.
Dosiahnutie RCT je však stále veľmi vzdialené.
5) Zdravie matiek
Ročná úmrtnosť matiek dosahuje viac ako pol milióna a pokrok je zanedbateľný, najmä v Subsaharskej Afrike.
Stále je veľmi rozšírené tehotenstvo tínedžeriek, kým antikoncepcia a plánované rodičovstvo sú len o niečo prístupnejšie.
6) AIDS, malária, tuberkulóza
Počet úmrtí súvisiacich s AIDS a počet nových prípadov nakazenia vírusom HIV je stabilný, dokonca sa znižuje, aj keď je ešte stále hrozivo vysoký.
Vyhrávame boj proti malárii a stále klesá počet prípadov tuberkulózy.
Naďalej je však dôležité výrazné zvyšovanie súčasného financovania.
7) Environmentálna trvalá udržateľnosť
V rozvojových krajinách sa podstatne zvýšili emisie CO 2 .
Rozsah druhov rýb, ktorých zásoby sú nadmerne vyčerpané, sa zvýšil na 80 %.
Rýchlo postupuje odlesňovanie.
Na strane kladných výsledkov je takmer na dosah rozvojový cieľ tisícročia týkajúci sa pitnej vody a sme na polceste k dosiahnutiu cieľa zameraného na dostupnú hygienu.
V súčasnosti žije v slumoch o niekoľko sto miliónov ľudí menej ako pred dvomi desaťročiami.
8) Svetové partnerstvo pre rozvoj
Napriek opakovaným záväzkom zvýšiť rozsah pomoci celková oficiálna rozvojová pomoc dosahuje hodnotu približne 0,3 % HND.
Európska únia dosiahla hodnotu 0,4 %, čo však zďaleka nedosahuje jej predbežný cieľ 0,56 % stanovený do roku 2010.
Kríza spôsobila, že niektoré členské štáty EÚ obmedzujú svoj rozpočet na pomoc.
Pokiaľ ide o prístup k novým technológiám, v rozvojových krajinách sa rýchlo rozširujú mobilné telefóny, prístup k internetu je však naďalej na nízkej úrovni.
C. Financovanie
Rozvojová spolupráca neznamená iba zakryť problémy peniazmi.
Keď sme však prijali RCT 8, zaviazali sme sa vytvoriť globálne partnerstvo pre rozvoj.
To znamená poskytovať intenzívnejšiu a kvalitnejšiu pomoc.
To znamená poskytnúť zdroje, ktoré umožnia splniť všetky naše ciele a bez ktorých sú RCT iba prázdne sľuby.
1.
Oficiálna rozvojová pomoc
Najprv musíme splniť svoje záväzky v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci.
Na splnenie RCT chýba do roku 2015 viac ako 300 miliárd amerických dolárov – a to bez faktoringu dodatočných nákladov na klimatickú a hospodársku krízu.
Európska únia si spolu s ostatnými darcami stanovila cieľ 0,7 % do roku 2015 a už ho opakovane potvrdila.
Aj keď to predstihuje oblasť darovania, zdá sa, že Európskej únii na splnenie jej strednodobého záväzku stanoveného do roku 2010 chýba približne 20 miliárd EUR.
Niektoré členské štáty sú od cieľa vzdialené, kým iné dokonca obmedzujú rozsah pomoci.
Európska únia ako celok musí zvýšiť oficiálnu rozvojovú pomoc.
Musí stanoviť nový predbežný cieľ pomoci v hodnote 0,63 % do roku 2012.
A dodržať ho.
Dôležitejšie však je, že vnútroštátne rozpočty musia uvádzať právne záväzné viacročné časové plány pre predvídateľnejšiu pomoc.
2.
Nové financovanie
Už je jasné, že tento deficit vo výške niekoľko miliárd EUR nemôžeme pokryť iba z verejnej oficiálnej rozvojovej pomoci.
Okrem toho musíme preskúmať inovatívne mechanizmy financovania:
i) Daň z finančných transakcií vo výške 0,05 % by mohla priniesť 10 miliárd EUR ročne za globálne verejné tovary.
Odradila by trestne nezodpovedné špekulácie, ktoré destabilizujú celý finančný systém (pozn.: finančný sektor doteraz nezaplatil za následky bezprecedentnej krízy, ktorú spôsobil, napriek tomu, že mal prospech z obrovskej štátnej finančnej záchrany, kým finančné transakcie nedávno dosiahli 70-násobok svetového HND).
Úvodné jednostranné opatrenie v rámci eurozóny by mohlo pôsobiť ako globálny katalyzátor.
ii) Nezákonné kapitálové toky okrádajú chudobné krajiny o približne bilión dolárov ročne, t. j. desaťnásobok oficiálnej rozvojovej pomoci.
Krajiny G20 by mali plniť svoj program a zrušiť daňové raje a mlčanlivosť v súvislosti s daňami, a podporovať pritom poskytovanie správ zo strany jednotlivých krajín.
iii) Platobné prevody takisto dosahujú niekoľkonásobok oficiálnej rozvojovej pomoci.
Je potrebné, aby EÚ zabezpečila jednoduchšie a lacnejšie platobné prevody.
iv) Odvody za palivá a časť príjmov vytvorených obchodovaním s uhlíkovými emisiami by mohli pomôcť rozvojovým krajinám vyrovnať sa so zmenou klímy.
v) Podpora mikrofinancovania , bankových služieb prostredníctvom mobilných telefónov, MSP a sporiteľní, ako aj rozšírenie práv vlastníctva na osoby zbavené majetku by sprístupnili finančné prostriedky a prispeli k vytvoreniu bohatstva v chudobných spoločenstvách.
3.
Dlh
Hospodárska kríza môže v rozvojových krajinách ľahko spôsobiť novú dlhovú krízu.
Európska únia by mala byť príkladom a vyhlásiť bezúročné moratórium na splatenie dlhov do roku 2015 a zrušiť dlhy najmenej rozvinutých krajín.
Je nevyhnutné, aby sa zrušenie dlhov a finančné toky mimo oficiálneho rozvojového financovania nepripočítali k cieľom pomoci.
4.
Rozpočtová podpora
Sektorová rozpočtová podpora, najmä zmluvy o RCT môžu prispieť k dosiahnutiu predvídateľných, na výkone založených výsledkov v oblastiach akými sú zdravotníctvo a vzdelávanie.
EÚ by sa mala zamerať na poskytnutie polovice svojej pomoci prostredníctvom rozpočtovej podpory.
Hlavné kritériá pre prijímateľské orgány sú záväzok znížiť chudobu, zodpovednosť a čisté záznamy o správe a ľudských právach.
5.
Kvalitnejšia pomoc
Na základe nedostatočnej kvality pomoci sa ročne stratia viac ako 3 miliardy EUR.
Všetci darcovia musia dodržiavať program účinnosti pomoci, najmä ak ide o uistenie, že oficiálna rozvojová pomoc bude predvídateľná, neviazaná a umožní prijímateľským vládam definovať svoje vlastné rozvojové stratégie.
Takisto je dôležité rozdelenie práce, je však nevyhnutné, aby darcovia nezačali pri poskytovaní pomoci vytvárať sektory „sirôt“.
6.
Globálna správa
Je nevyhnutné, aby svetové inštitúcie poskytli rozvojovým krajinám viac priestoru na vyjadrenie a najchudobnejším krajinám viac finančných prostriedkov.
EÚ môže pomôcť tak, že postúpi hlasovacie práva nedostatočne zastúpeným krajinám v Svetovej banke a MMF.
Európa musí zabezpečiť, aby najmenej rozvinuté krajiny dostali od medzinárodných finančných inštitúcií viac koncesionálnych finančných prostriedkov a vyšší podiel zvláštnych práv čerpania vyplývajúcich z londýnskeho summitu G20.
Parlament a Rada by mali úplne využiť nastávajúcu príležitosť a zabezpečiť, aby sa EIB zamerala viac na zníženie chudoby.
A aj keď je G20 o krok vpred pred G8, ešte stále je to skupina bohatých krajín.
OSN je naďalej najširším fórom pre otázky globálneho riadenia.
D. Osobitné zameranie
Všetky RCT sú rovnako dôležité, niektoré však zaostávajú viac ako ostatné, a preto je nevyhnutné venovať im osobitnú pozornosť v nasledujúcom desaťročí.
Preto by sme mali opätovne zamerať naše činnosti najmä na tieto oblasti:
1) zdravie vrátane zdravia matiek a reprodukčného zdravia;
2) najmenej rozvinuté krajiny, najmä Afrika;
3) ženy;
4) dôstojná práca a verejné služby.
1.
Zdravie
V prípade troch RCT zameraných na zdravie sa najviac zaostáva v plnení a je nevyhnutné, aby boli našou najvyššou prioritou.
Dosiahol sa určitý pokrok, ale „najväčší vrahovia“ – AIDS, malária a tuberkulóza – zabijú každý rok ďalšie štyri milióny ľudí.
Európska únia musí zvýšiť svoj príspevok do globálneho fondu pre zdravie a prijať integrovaný prístup k RCT 4 – 6.
Viac finančných prostriedkov môže dosiahnuť veľký rozdiel.
Napríklad viac financií na siete ošetrené insekticídmi spôsobilo zníženie nákazy maláriou o 50 %.
Každý rok umrie v Afrike na osýpky o pol milióna detí menej vďaka vakcínam, ktoré stoja iba jeden dolár.
Naším cieľom by malo byť bezplatné zdravotníctvo pre všetkých.
Musíme splniť svoj záväzok poskytnúť 20 % finančných prostriedkov z nástroja financovania rozvojovej spolupráce na základné zdravotníctvo a vzdelávanie.
Toto kritérium by sme mali rozšíriť na všetky náklady na rozvojovú pomoc.
Mali by sme sa usilovať presvedčiť africké krajiny, aby splnili svoj záväzok z Abuje z roku 2001 a vyčlenili 15 % štátneho rozpočtu na zdravotníctvo, a povzbudiť ostatné rozvojové krajiny, aby prijali rovnaké opatrenie.
Minulý rok viac ako dve tretiny ľudí s vírusom HIV nemali prístup k liečeniu, ktoré potrebovali.
Naša politika sa musí zamerať na zabezpečenie prístupu k dostupným liekom.
To znamená opätovne posúdiť dohody TRIP a prehodnotiť generické lieky, a takisto presmerovať výskum (v súčasnosti sa 90 % zdrojov zameriava na potreby iba 10 % svetovej populácie).
Takisto je potrebné, aby sme poskytli viac finančných prostriedkov na technickú podporu, infraštruktúru a budovanie kapacít v zdravotníctve a riešili zúfalý nedostatok zdravotníckych pracovníkov prostredníctvom podpory miezd a zmiernenia odlivu pracovníkov.
Vzdelávanie v oblasti zdravia vrátane sexuálnej výchovy a zvyšovania informovanosti o HIV musí mať dôležitejšie miesto v našom programe.
Rozvojový cieľ zameraný na úmrtnosť matiek zlyhal a opodstatňuje osobitné dodatočné opatrenia.
Nie je možné, aby kultúrne a náboženské normy bránili právam na sexuálne a reprodukčné zdravie.
Musíme podporovať progresívne politiky vrátane plánovaného rodičovstva, potratov (30 % úmrtí matiek v Afrike spôsobujú nebezpečné potraty), liečenia pohlavných chorôb a poskytovania kondómov.
Približne za posledné desaťročie sa prudko znížilo financovanie plánovaného rodičovstva na základe individuálneho prístupu.
Musíme to zmeniť.
2.
Najchudobnejší z chudobných
Nech dosiahneme akýkoľvek pokrok v oblasti RCT, je úplne jasné, že sa zabúda na 49 najmenej rozvinutých krajín na svete – a predovšetkým na krajiny Subsaharskej Afriky.
V Subsaharskej Afrike žije v súčasnosti v extrémnej chudobe o 100 miliónov ľudí viac ako pred dvadsiatimi rokmi.
Miera chudoby je ešte stále vyššia ako 50 % a takmer dve tretiny mestského obyvateľstva žijú v slumoch.
Polovica zo všetkých úmrtí matiek a polovica všetkých detí, ktoré nechodia do školy, je zaznamenaná v Afrike.
95 % všetkých úmrtí na maláriu je zaznamenaných v Afrike.
Afrika má najvyššiu úroveň výskytu AIDS a najnižšiu úroveň používania antikoncepcie na svete.
Je to jediné miesto na svete, ktoré prehráva boj proti tuberkulóze a detskej úmrtnosti.
Mnoho afrických krajín pravdepodobne nesplní ani jeden RCT.
Darcovia v roku 2005 sľúbili, že do roku 2010 zdvojnásobia pomoc pre Afriku.
To nestačí.
Nevyhnutne musíme zvýšiť oficiálnu rozvojovú pomoc pre najmenej rozvinuté krajiny z jednej tretiny na jednu polovicu všetkých príspevkov na pomoc.
Členské štáty EÚ musia začať vážne pristupovať k spoločnému strategickému partnerstvu medzi EÚ a Afrikou, ktoré bolo prijaté na summite v Lisabone v roku 2007.
Je čas, aby sa ukázali výsledky stratégie.
To znamená obnovenú politickú vôľu všetkých partnerov, ale takisto nový mechanizmus financovania osobitne pre partnerstvo s Afrikou.
3.
Ženy
Ženy sú oporou mnohých rozvojových krajín, zároveň však znášajú hlavnú ťarchu chudoby.
Rozvojová politika EÚ by sa mala zamerať na:
· rodovú rovnosť vo vzdelávaní – iba jedna z troch rozvojových krajín, napriek určitému pokroku;
· prístup žien k dôstojnej práci – 70 % ženskej pracovnej sily pracuje na zraniteľných pracovných miestach, kým miera zamestnanosti žien v severnej Afrike a na väčšine územia Ázie je o 45 % nižšia ako v prípade mužov;
· zastúpenie žien v politike;
· násilie na ženách.
4.
Dôstojná práca
Boj proti chudobe je boj za práva ako je právo na potraviny, zdravie, vzdelávanie, vodu, univerzálne verejné služby a život bez chudoby.
Tak ako právo „na získanie dôstojnej a produktívnej práce v podmienkach slobody, spravodlivosti, bezpečnosti a ľudskej dôstojnosti“ .
Ako na nedávnom summite výslovne uviedli najvyšší zástupcovia EÚ, Afriky a Ameriky, dôstojná práca je „pilierom rozvoja“ a najbezpečnejším spôsobom odstránenia chudoby.
Program dôstojnej práce, ktorý vypracovala MOP, je v súlade so všetkými RCT a mal by byť významnou súčasťou všetkých našich medzinárodných dohôd.
Je nevyhnutné, aby Komisia kontrolovala sociálnu ochranu zamestnancov, sociálny dialóg a základné pracovné normy a neváhala s uplatňovaním sankcií.
Je to veľmi dôležité, lebo počet chudobných pracujúcich a ľudí so zraniteľnými pracovnými miestami sa zvyšuje, najmä na základe vplyvu svetovej hospodárskej krízy.
E. Ostatné hlavné otázky
Okrem vyššie uvedených priorít je potrebné, aby EÚ venovala osobitnú pozornosť mnohým oblastiam, ktoré môžu pôsobiť buď ako katalyzátory alebo ako prekážky pre rozvojové ciele.
1.
Súdržnosť politík v záujme rozvoja
Pri vykonávaní iných politík, ktoré pravdepodobne ovplyvnia rozvojové krajiny, je Európska únia teraz na základe zmluvy povinná brať do úvahy znižovanie chudoby.
To znamená, že naša činnosť v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, obchodu a migrácie by nemala nepriaznivo ovplyvniť našu činnosť v oblasti rozvoja.
V súčasnosti to však nie je tak.
Napríklad:
· dotácie EÚ na vývoz mliečnych výrobkov – oslabujú miestnych výrobcov;
· rozsiahla liberalizácia obchodu v najmenej rozvinutých krajinách – sotva prispieva k znižovaniu chudoby a v skutočnosti zmenšuje podiel najmenej rozvinutých krajín na svetovom obchode;
· „zhabanie pôdy“ na agropalivá;
· patentová politika EÚ – obmedzuje prístup k liekom;
· nadmerný rybolov – vytláča miestnych rybárov;
· nejednotné prisťahovalecké politiky;
· zmena klímy – príliš nesmelý prístup, kým rozvojové krajiny za to platia.
Európsky parlament by mal menovať stáleho spravodajcu pre „súdržnosť politík v záujme rozvoja“ s cieľom nepretržite kontrolovať členské štáty a Komisiu.
Naša obchodná politika zjavne podstatne ovplyvňuje rozvoj.
Európa musí bojovať za spravodlivú globalizáciu a rýchle, na výsledky orientované závery z rokovaní v Dauhe.
Obchod nie je všeliek, ale spravodlivý obchod založený na pravidlách môže prispieť k zmierneniu chudoby.
To predpokladá viac pomoci zo strany EÚ pre obchod, budovanie kapacít a pomoc chudobným krajinám zbaviť sa nadmernej závislosti od nerastných surovín.
2.
Riešenie otázky zmeny klímy a svetovej krízy
Bohaté krajiny sú zodpovedné za súčasnú finančnú, hospodársku a klimatickú krízu.
Najviac postihnuté sú chudobné krajiny.
Boj proti zmene klímy na juhu bude stáť viac ako 100 miliárd amerických dolárov ročne a hospodárska kríza minimálne tiež toľko.
Tento finančný deficit musíme nejakým spôsobom vyrovnať.
Bolo by neprijateľnou chybou vziať všetky finančné prostriedky, ktoré sú už vyčlenené na zníženie chudoby.
Doplnkovosť je jediná cesta.
Okrem toho rozvojové krajiny zdvojnásobili emisie CO 2 za uplynulých 15 rokov.
EÚ môže prispieť k boju proti energetickej chudobe a zároveň proti znečisťovaniu prostredníctvom transferu technológií zameraných na výrobu čistej energie a vytvorenie „zelených“ pracovných miest.
3.
Správa a práva
Dobrá správa znamená, že spoločenstvá obhajujú práva a záujmy všetkých svojich občanov.
Neznamená to viac podmienenosti a nemôže to byť proces zhora nadol.
EÚ by mala prijať prístup založený na právach a zameraný na ľudí.
Musíme bojovať proti akejkoľvek diskriminácii menšín, či už sú to menšiny rasové, náboženské, jazykové alebo sexuálne, ako aj proti diskriminácii detí a osôb so zdravotným postihnutím, a nemali by sme váhať s uplatnením sankcií za porušovanie základných ľudských práv, nech sa vyskytnú kdekoľvek.
Na zabezpečenie riadnej kontroly, zodpovednosti a demokracie je nevyhnutné, aby sme podporili rozvojové krajiny, aby na všetkých úrovniach tvorby a vykonávania politík zapojili parlamenty a občiansku spoločnosť.
4.
Právo na potraviny
Právo na potraviny podporuje všetky ostatné ľudské práva.
Pri riešení podvýživy sa dosiahol iba znepokojujúco malý pokrok, v minulom roku bol dokonca záporný, a to z dôvodu krízy v oblasti cien potravín, ktorá spôsobila, že ďalších 100 miliónov ľudí opäť hladuje.
EÚ by mala byť hrdá na potravinový nástroj zriadený v roku 2008, je však jasné, že je to iba kvapka v mori.
Je potrebné, aby Európa politicky, finančne a technicky podporovala poľnohospodárstvo a potravinovú bezpečnosť v rozvojových krajinách.
Musíme zabezpečiť, aby po rokoch zanedbávania mala potravinová bezpečnosť a regionálna sebestačnosť opäť miesto v programe.
Už viac nemôžeme oslabovať pozíciu chudobných poľnohospodárov našimi dotáciami na vývoz, dumpingom našich výrobkov alebo tým, že ich prinútime otvoriť svoje trhy príliš široko alebo príliš rýchlo.
Áno, musíme chrániť svojich poľnohospodárov, ale keď hovoríme o miliónoch hladujúcich detí, morálna dilema je potom jasná.
5.
Rozvojové vzdelávanie a „gén sebectva“
Našťastie, deväť z desiatich Európanov podporuje rozvojovú pomoc a prevažná väčšina súhlasí so zvyšovaním oficiálnej rozvojovej pomoci.
Vracajúci sa skepticizmus je však pretrvávajúci proces, najmä keď domáce hospodárstvo prudko klesá.
Preto je potrebné, aby Európa zintenzívnila úsilie a opätovne uistila svojich občanov, že oficiálna rozvojová pomoc sú dobre investované peniaze, a to ako z morálneho hľadiska tak aj z dôvodu vlastného záujmu, t. j. geopolitickú stabilitu, nezákonné prisťahovalectvo, spoľahlivé dodávky nerastných surovín atď.
6.
Naši partnerskí darcovia
Spojené štáty americké majú novú vládu.
Čína intenzívne napína svaly a ďalšie krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom postupne vstupujú na scénu.
Musíme zlepšiť svoj transatlantický dialóg o rozvoji a s novými darcami sa usilovať poskytnúť viac oficiálnej rozvojovej pomoci, dosiahnuť jednotnejšie činnosti a zabezpečiť, aby chudobné krajiny mohli úplne rozhodovať o svojich vlastných rozvojových stratégiách.
F. Záver – naliehavá výzva pre nás
Dosiahnutie RCT, napriek všetkým prekážkam, je veľkou a naliehavou výzvou.
Ak sa nám to podarí, bude to znamenať dôstojný život pre stovky miliónov ľudí a rozdiel medzi životom a smrťou pre ďalšie milióny ľudí.
Európska únia musí v júni prijať odvážne jednotné stanovisko a viesť svetové spoločenstvo na summite OSN, po ňom do roku 2015 a aj ďalej.
V roku 2000 si svet dal sľub.
Je našou morálnou povinnosťou tento sľub splniť.
4.5.2010
STANOVISKO VÝBORU PRE MEDZINÁRODNÝ OBCHOD
pre Výbor pre rozvoj
o pokroku pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia: priebežné hodnotenie v rámci prípravy zasadnutia OSN na vysokej úrovni, ktoré sa uskutoční v septembri 2010
( 2010/2037(INI) )
Spravodajkyňa výboru požiadaného o stanovisko:
Laima Liucija Andrikienė
NÁVRHY
Výbor pre medzinárodný obchod vyzýva Výbor pre rozvoj, aby ako gestorský výbor zaradil do návrhu uznesenia, ktorý prijme, tieto návrhy:
1. poukazuje na to, že plnenie rozvojových cieľov tisícročia musí zostať pre Európsku úniu hlavným cieľom; zdôrazňuje, že obmedzenie chudoby prostredníctvom splnenia rozvojových cieľov tisícročia sa musí jednoznačne uznať za spoločný rámec politiky EÚ, čo sa musí jasne odzrkadliť vo všetkých príslušných politikách vrátane obchodnej politiky a v legislatívnych návrhoch; je presvedčený, že rozvojové ciele tisícročia by sa nemali chápať ako technická otázka, ktorá sa jednoducho vyrieši poskytovaním väčšieho objemu finančných prostriedkov alebo obchodných príležitostí bez toho, aby sa určili a riešili základné príčiny chudoby;
2. zdôrazňuje, že údaje uvedené v nedávnej správe OSN s názvom Prehodnotenie chudoby (Rethinking Poverty) sú nielen znepokojujúce, ale tiež jasne ukazujú, že riziko nesplnenia rozvojových cieľov tisícročia je skutočné;
3. je presvedčený, že obchod môže byť silným motorom hospodárskeho rastu, hoci rast samotný nemôže vyriešiť rozvojové problémy; verí, že pomalý pokrok kola rokovaní v Dauhe bráni medzinárodnému obchodnému systému, aby prispel k naplneniu rozvojových cieľov tisícročia; zdôrazňuje, že pozitívny záver kola rokovaní v Dauhe by mohol pomôcť pri poskytovaní súboru hospodárskych stimulov na globálnej úrovni; berie na vedomie mnoho štúdií UNCTAD a ďalších inštitúcií, ktoré ukazujú, že rozsiahla liberalizácia obchodu v najmenej rozvinutých krajinách zriedkavo viedla k udržateľnému a výraznému obmedzeniu chudoby a prispela k poklesu obchodu rozvojových krajín, najmä krajín Afriky;
4. zdôrazňuje, že je dôležité usilovať sa o uľahčenie zapojenia rozvojových krajín do svetového hospodárstva; pripomína, že otvorenosť obchodu a podpora kapacity ponuky sú dôležité prvky každej súdržnej rozvojovej stratégie a že iniciatívy technickej pomoci súvisiacej s obchodom predstavujú dodatočný nástroj na odstránenie chudoby a boj proti nedostatočnému rastu;
5. pripomína, že zlepšenie obchodnej kapacity v rozvojových a najmenej rozvinutých krajinách by im mohlo pomôcť rozvinúť zručnosti týkajúce sa obchodu a infraštruktúru, ktorá je potrebná na plnenie dohôd WTO a využívanie výhod, ktoré z nich vyplývajú, rozšíriť ich obchod, využiť nové a existujúce obchodné príležitosti, plniť nové dohody a prispôsobiť sa meniacemu sa vonkajšiemu obchodnému prostrediu;
6. víta existujúce iniciatívy v oblasti obchodu s rozvojovými krajinami na úrovni EÚ a WTO, najmä iniciatívu Všetko okrem zbraní, VSP a VSP +, ako aj zásadu asymetrie a prechodné obdobia dohodnuté vo všetkých existujúcich európskych dohodách o partnerstve, a žiada Európsku komisiu, aby túto politickú stratégiu upevnila; poukazuje na to, že systém VSP poskytuje svojim užívateľom väčšiu stabilitu, predvídateľnosť a viac obchodných príležitostí; poznamenáva, že krajinám, ktoré ratifikovali a účinne presadili kľúčové medzinárodné dohovory o udržateľnom rozvoji, sociálnych právach a riadnej správe verejných vecí (prostredníctvom režimu VSP), sa poskytujú dodatočné preferencie;
7. žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby sa dohody o hospodárskom partnerstve s partnerskými krajinami AKT stali nástrojmi pre rozvoj krajín AKT a odstránenie chudoby, okrem iného prostredníctvom toho, že bude naďalej platiť zásada nereciprocity v prístupe na trh, bude sa klásť dôraz na potravinovú bezpečnosť a posilnia sa existujúce regionálne integračné snahy;
8. vyzýva Komisiu, aby v rámci súčasných rokovaní WTO a dvojstranných rokovaní o dohodách o voľnom obchode presadila, aby sa viac hovorilo o rozvoji;
9. pripomína, že stratégia pomoci pre obchod je zameraná na chudobné a zraniteľné krajiny pri rozvíjaní základnej hospodárskej infraštruktúry a nástrojov, ktoré potrebujú na využitie obchodu ako hnacej sily hospodárskeho rastu a rozvoja; víta vyhlásenia Komisie, že EÚ už splnila cieľ poskytnúť do roku 2010 na pomoc súvisiacu s obchodom 2 miliardy EUR, pretože celková výška podpory na túto pomoc zo strany EÚ a jej členských štátov dosiahla v roku 2008 2,15 miliardy EUR (1,14 miliardy EUR z členských štátov a 1,01 miliardy EUR z EÚ), a že sa tiež dosiahli významné výsledky v rámci širšieho programu pomoci obchodu vrátane dopravy a energetiky, výrobných odvetví a prispôsobovania sa súvisiaceho s obchodom; napriek tomu vyzýva Komisiu, aby predložila podrobné informácie (vrátane číselných údajov) o rozpočtových riadkoch, ktoré sa používajú na financovanie pomoci súvisiacej s obchodom a pomoci obchodu;
10. naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť a podporu najmenej rozvinutým krajinám s cieľom zvýšiť celkovú úroveň finančných prostriedkov EÚ na pomoc obchodu, ktorá v poslednom čase nezaznamenala výrazný nárast; domnieva sa, že vzhľadom na to, že regionálna integrácia je v rámci programu EÚ na pomoc obchodu čoraz dôležitejšia, malo by sa zvýšiť úsilie o dokončenie regionálnych balíkov pomoci obchodu pre krajiny AKT; domnieva sa, že existuje priestor na zvýšenie účinnosti pomoci prostredníctvom zlepšenia spoločnej analýzy, spoločných stratégií reakcie a spoločného zabezpečovania opatrení na pomoc obchodu;
11. domnieva sa, že rozmer juh – juh sa stáva rýchlo rastúcou súčasťou svetového obchodu, mohol by byť čoraz dôležitejším prvkom pri zabezpečovaní rozvoja najchudobnejších krajín a že ho treba povzbudzovať a podporovať;
12. vyzýva rozvojové krajiny, najmä tie, ktoré získavajú najväčší objem pomoci EÚ, aby posilnili riadnu správu vo všetkých verejných otázkach, a najmä pri riadení prijímanej pomoci, a naliehavo žiada Komisiu, aby podnikla všetky kroky potrebné na zabezpečenie transparentnej a účinnej realizácie pomoci;
13. znovu zdôrazňuje, že EÚ by mala podporovať tie rozvojové krajiny, ktoré využívajú takzvanú flexibilitu zapracovanú do Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS), s cieľom poskytnúť lieky za prijateľné ceny v rámci ich domácich programov verejného zdravia; zdôrazňuje, že dohody, ktoré zaručujú prístup ku generickým liekom, nesmú byť ohrozené dohodami o voľnom obchode;
14. vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zavedenia celosvetovej dane z finančných transakcií a spôsob, akým by táto daň mohla prispieť k naplneniu rozvojových cieľov tisícročia.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
28.4.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
20
1
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Laima Liucija Andrikienė, Kader Arif, Daniel Caspary, Joe Higgins, Yannick Jadot, Metin Kazak, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain, Paweł Zalewski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Josefa Andrés Barea, George Sabin Cutaş, Albert Deß, Béla Glattfelder, Elisabeth Köstinger, Georgios Papastamkos, Jarosław Leszek Wałęsa
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
10.5.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
17
8
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Thijs Berman, Michael Cashman, Nirj Deva, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Enrique Guerrero Salom, Eva Joly, Franziska Keller, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Maurice Ponga, Michèle Striffler, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Kriton Arsenis, Krzysztof Lisek, Miguel Angel Martínez Martínez, Emma McClarkin, Cristian Dan Preda
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Sylvie Guillaume, Jolanta Emilia Hibner, Anna Ibrisagic, Derek Vaughan, Marie-Christine Vergiat
