A7-0223/2010
2.7.2010
SPRÁVA
o žurnalistike a nových médiách – vytváranie verejnej sféry v Európe
(2010/2015(INI))
Výbor pre kultúru a vzdelávanie
Spravodajca: Morten Løkkegaard
PE 439.380v02-00
OBSAH
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU..........
Error!
Bookmark not defined.
DÔVODOVÁ SPRÁVA..............................................................
Error!
Bookmark not defined.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE.
Error!
Bookmark not defined.
NÁVRH UZNESENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o žurnalistike a nových médiách – vytváranie verejnej sféry v Európe
( 2010/2015(INI) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na hlavu II Zmluvy o Európskej únii,
– so zreteľom na články 11, 41 a 42 Charty základných práv Európskej únie,
– so zreteľom na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie s názvom Komunikovanie o Európe v partnerstve, podpísané 22. októbra 2008
Ú. v.
EÚ C 13, 20.1.2009, s.
3. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. apríla 2008 s názvom Debate Europe: využitie skúseností získaných v rámci Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu ( KOM(2008)0158 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. apríla 2008 s názvom Komunikácia o Európe prostredníctvom audiovizuálnych médií ( SEK(2008)0506 ),
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 21. decembra 2007 s názvom Komunikácia o Európe prostredníctvom internetu – zapojenie občanov ( SEK(2007)1742 ),
– so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 3. októbra 2007 s názvom Návrh medziinštitucionálnej dohody o komunikovaní o Európe v partnerstve ( KOM(2007)0569 ),
– so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES z 12. decembra 2006, ktorým sa na obdobie rokov 2007 – 2013 ustanovuje program Európa pre občanov na podporu aktívneho európskeho občianstva
Ú. v.
EÚ L 378, 27.12.2006, s.
32. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. februára 2006 s názvom Biela kniha o európskej komunikačnej politike ( KOM(2006)0035 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. novembra 2006 o Bielej knihe o európskej komunikačnej politike
Ú. v.
EÚ C 314 E, 21.12.2006, s.
369. ,
– so zreteľom na oznámenie Komisie z 13. októbra 2005 s názvom Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu ( KOM(2005)0494 ),
– so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2005 o vykonávaní informačnej a komunikačnej stratégie Európskej únie
Ú. v.
EÚ C 92 E, 20.4.2006, s.
403. ,
– so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie ( A7-0223/2010 ),
A. keďže prístup občanov k informáciám a komunikácia politikov s voličmi sú ústrednými prvkami našich demokratických spoločností založených na systéme zastupiteľskej demokracie a sú základným predpokladom na vykonávanie práv verejnosti na plnú a informovanú demokratickú účasť na vnútroštátnom a európskom verejnom živote,
B. keďže verejnosť má právo byť informovaná o EÚ a jej konkrétnych projektoch, vyjadriť svoje názory na EÚ a byť vypočutá; keďže úloha komunikácie spočíva najmä v uľahčovaní tohto dialógu;
C. keďže posledné európske voľby nezvrátili trend poklesu účasti voličov a poukázali na potrebu pokračovať v úsilí zameranom na preklenutie vzdialenosti medzi EÚ a jej občanmi,
D. keďže existujú jasné dôkazy o tom, že občania nie sú dostatočne informovaní o politikách EÚ a európskych otázkach, pričom vyjadrujú svoju vôľu byť lepšie informovaní, čo dosvedčujú výsledky rôznych prieskumov verejnej mienky uskutočnených prostredníctvom Eurobarometra; keďže podľa rovnakých prieskumov je nedostatok informácií jednou z hlavných príčin, prečo sa ľudia rozhodujú, že nepôjdu voliť, a prečo nemajú dostatočnú dôveru v inštitúcie EÚ,
E. keďže Lisabonská zmluva udelila Parlamentu väčšiu právomoc v rámci rozhodovacieho procesu v EÚ, čím ešte stúpla dôležitosť informovania občanov EÚ o práci ich zvolených zástupcov,
F. keďže Lisabonská zmluva zaviedla iniciatívu európskych občanov ako novú formu účasti občanov na vypracovávaní politík Európskej únie; keďže prístup k informáciám a ich kritické chápanie sú kľúčovými prvkami úspechu iniciatívy európskych občanov,
G. keďže verejnú sféru možno chápať ako miesto, kde možno lepšie porozumieť verejným politikám a podeliť sa s nimi so všetkými občanmi EÚ a všetkými rozdielnymi skupinami obyvateľov s cieľom účinnejšie napĺňať ich očakávania a keďže musí byť nielen miestom na získanie informácií ale aj miestom širokej konzultácie, ktorá prekračuje hranice štátu a podieľa sa na vytvorení spoločných záujmov na európskej úrovni,
H. keďže výraz „nové médiá“ sa používa na popis digitálnych informačných a komunikačných technológií, ktoré vytvárajú siete; keďže tieto nové technológie podporujú šírenie informácií a mnohorakosť prejavu a umožňujú vytváranie poradnej demokracie, keďže elektronické sociálne médiá vytvárajú nové formy verejnosti, ktorá je fyzicky rozptýlená, ale je viazaná prostredníctvom spoločného záujmu o rovnakú tému, a majú potenciál vytvárať nové nadnárodné verejné sféry,
I. keďže Parlament využitím platforiem sociálnych médií v európskej predvolebnej kampani v roku 2009 úspešne zvýšil počet aktívnych používateľov, najmä mladých ľudí,
J. keďže spôsob, akým mladí ľudia vnímajú a využívajú médiá, sa zmenil; keďže mladí ľudia v širokej miere využívajú nové technológie ako prostriedok komunikovania,
K. keďže vytvorenie európskej verejnej sféry úzko súvisí s existenciou celoeurópskych alebo nadnárodných mediálnych štruktúr, keďže v súčasnosti neexistuje dominantná európska verejná sféra, ale keďže existujú veľmi živé vnútroštátne verejné sféry, a teda treba rozvíjať súčinnosť medzi nimi najmä podľa modelu francúzsko-nemeckej stanice Arte,
L. keďže podľa protokolu o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch, ktorý je súčasťou Amsterdamskej zmluvy,
Ú. v.
EÚ C 340, 10.11.1997, s.
109. členské štáty definujú a formulujú právomoci organizácií verejnoprávneho vysielania,
M. keďže právne predpisy, ktorými sa riadi mediálny trh, sú v jednotlivých členských štátoch veľmi odlišné, a je potrebné ich rešpektovať;
N. keďže vnútroštátne médiá a najmä prevádzkovatelia verejnoprávneho vysielania nesú osobitnú zodpovednosť za obsiahle informovanie občanov o politickom rozhodovaní a správe vecí verejných, ktorá by sa mala rozšíriť o európske záležitosti,
O. keďže na zlepšenie poznatkov ľudí o EÚ je potrebné, aby sa štúdium o EÚ začlenilo do učebných osnov,
P. keďže žurnalistika je dôležitým prvkom na meranie demokracie a mala by zaručovať voľný prístup k pluralistickému prejavu; berúc na vedomie dôležitú úlohu médií a žurnalistiky v procese európskej výstavby,
Q. keďže Európska únia, ktorá sa snaží získať legitimitu od občanov členských štátov, musí podporovať vytváranie nadnárodných médií schopných dať nový demokratický a nezávislý rozmer Európe, pričom sa posilnia pravidlá pluralizmu a pravidlá, ktoré bránia koncentrácii vlastníctva médií,
R. keďže príchod nových komunikačných nástrojov zmenil všetky profesie v sektore žurnalistiky a mediálneho priemyslu a prinútil ich, aby prehodnotili svoje tradičné profesijné prístupy, a umožňujú každému vytvoriť si obsah blogu a sprístupniť ho iným; keďže sociálne siete sa stali neoddeliteľnou súčasťou centrálnej siete Web 2.0, zmenili zvyky a priniesli iný pohľad na informácie; keďže je stále viac novinárov, ktorí využívajú tieto siete ako zdroj informácií alebo ako prostriedok na šírenie informácií; keďže sociálne médiá majú určitý význam pri prieskume a vypracovaní rôznych typov článkov a keďže novinári ich používajú na zverejnenie, poskytovanie a propagáciu svojich článkov,
1. za východiskový bod považuje skutočnosť, že cieľom inštitúcií EÚ musí byť spoločné vytvorenie európskej verejnej sféry charakterizovanej tým, že všetkým obyvateľom EÚ poskytuje možnosť účasti a že jej základ tvorí slobodný, bezplatný prístup ku všetkým verejným informáciám vo všetkých jazykoch EÚ týkajúcich sa Komisie, Rady a Európskeho parlamentu;
2. víta spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie s názvom Komunikovanie o Európe v partnerstve a vyzýva inštitúcie EÚ, aby toto vyhlásenie rešpektovali a presadzovali;
3. domnieva sa, že spravodajstvo o EÚ sa musí nachádzať vo všetkých druhoch médií, najmä v masmédiách, a musí byť nestranné, vecné a nezávislé, čo je ústredný predpoklad na rozvinutie celoeurópskej diskusie a vytvorenie európskej verejnej sféry;
4. konštatuje, že nedostatok on-line správ a informácií o EÚ a jej inštitúciách nie je problém, ktorý v skutočnosti spočíva v sprístupnení množstva informácií bez nejakého poradia dôležitosti, čo môže viesť k situáciám, keď veľa informácií ničí informácie; konštatuje, že všetky inštitúcie spustili svoje vlastné spravodajské platformy, ktoré však neupútali širokú verejnosť, pretože často nie sú dostatočne jasné, príťažlivé alebo zrozumiteľné a v mnohých prípadoch používajú nadmerne veľa technických výrazov, ktoré sú značne neprístupné verejnosti, ktorá nie je oboznámená s európskymi otázkami, domnieva sa, že by ich mal zastrešovať pedagogický portál, ktorý bude zrozumiteľnejšie vysvetľovať fungovanie všetkých európskych inštitúcií;
5. trvá na tom, že komunikácia by mala byť založená na skutočnom dialógu medzi širokou verejnosťou a politikmi a mala by riadiť politickú diskusiu medzi jednotlivcami, ktorí tvoria verejnosť; vyjadruje želanie, aby bol nadviazaný interaktívnejší dialóg menej založený na inštitucionálnej komunikácii, ktorá je často neosobná a používa jazykové formulácie príliš vzdialené od každodenného života verejnosti;
6. domnieva sa, že v záujme účinnosti treba informovaním jasne ukázať, že politické rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ sú priamo spojené s každodenným životom občanov EÚ, ktorí považujú Európu za príliš vzdialenú a ktorá má príliš malý vplyv na riešenie ich skutočných problémov;
7. vyzýva Komisiu, aby posilnila svoju komunikačnú politiku a aby jej pred opätovným prerokovaním viacročného finančného rámca po roku 2013 pridelila vysokú prioritu;
Členské štáty
8. žiada, aby Európsky audiovizuálny úrad a Komisia prostredníctvom Eurostatu monitorovali vysielania správ o EÚ vysielaných verejnoprávnymi a súkromnými sieťami v členských štátoch na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom uľahčiť osvedčené postupy, a aby pravidelne informovali Parlament o svojich zisteniach; takisto navrhuje, aby Európsky audiovizuálny úrad pravidelne uverejňoval prieskum spravodajstva o záležitostiach EÚ v elektronických médiách, pričom sa zameria na obsah osobitne venovaný európskym záležitostiam, ako aj obsah zahrňujúci odkaz na európske záležitosti, a vyzýva Komisiu, aby pravidelne analyzovala spôsob, ktorým nové médiá prispievajú k vytváraniu európskej verejnej sféry;
9. pripomína, že podľa nového článku 12 ZEÚ sa národné parlamenty zúčastňujú na tvorbe politík EÚ v skoršom štádiu ako predtým, a podporuje túto účasť s cieľom prehĺbiť politickú diskusiu o EÚ na vnútroštátnej úrovni; zdôrazňuje význam zapájania poslancov národných parlamentov do tvorby politiky EÚ a víta iniciatívy, ako je živá účasť poslancov národných parlamentov na schôdzach výborov EP prostredníctvom webového vysielania;
10. zdôrazňuje, že politické strany zohrávajú významnú úlohu pri formovaní verejnej mienky o európskych otázkach; poukazuje na skutočnosť, že zohrávajú vedúcu úlohu pri podporovaní diskusií a prispievaní k rozvoju európskej verejnej sféry; zastáva názor, že by vo svojich programoch mali venovať veľkú pozornosť európskym otázkam;
11. domnieva sa, že organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú dôležitú úlohu v európskej diskusii; zastáva názor, že táto úloha by sa mala posilniť pomocou projektov cielenej spolupráce vo verejnej komunikačnej sfére;
12. zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty mali úrad špecializovaný na európske záležitosti, na ktorého čele bude osoba zodpovedná za vysvetľovanie účinkov politík EÚ na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a ktorá bude slúžiť ako kontaktná osoba, na ktorú by sa ľudia obracali s otázkami týkajúcimi sa EÚ;
13. zdôrazňuje, že je dôležité, aby tlačoví zástupcovia na zastúpeniach Komisie a v informačných kanceláriách Parlamentu v členských štátoch boli odborníci na oblasť médií, ktorých úlohou je hrať aktívnu a viditeľnú úlohu v rámci vnútroštátnych diskusií o európskych otázkach;
14. poukazuje na to, že európsky integračný proces treba priblížiť mladým ľuďom, a preto vyzýva členské štáty a regióny, aby zvážili väčšie zahrnutie EÚ ako predmetu zameraného na historické súvislosti, zmysel a činnosti EÚ do všetkých stredoškolských osnov s cieľom predstaviť deťom európske inštitúcie, a nabáda ich, aby si na úrovni EÚ vymieňali osvedčené postupy v tejto oblasti domnieva sa, že plné začlenenie škôl má zásadný význam pre európsku komunikačnú politiku s cieľom osloviť a zainteresovať mladých ľudí;
Médiá a EÚ
15. víta vzdelávacie programy Komisie a Parlamentu pre novinárov o záležitostiach EÚ a vyzýva na ich rozšírenie, aby uspokojili rastúci dopyt; vyjadruje obavy zo zníženia rozpočtových položiek Európskej komisie venovaných komunikácii, najmä rozpočtu určeného na informácie pre médiá;
16. uznáva význam rozšírenia škály jazykov, v ktorých vysiela stanica Euronews, na všetky členské štáty EÚ (a ďalšie), a ďalšiu prácu na formovaní stanice ako modelu nezávislej televíznej žurnalistiky, ktorá bude presadzovať objektívnosť informácií, kvalitu politík a transparentnosť reklamy;
17. zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby sa rešpektovala sloboda médií, ich redaktorská nezávislosť na vnútroštátnej aj európskej úrovni, a najmä autonómia programovania verejných rozhlasových a televíznych služieb, keďže programová autonómia je základnou hodnotou EÚ a jej mediálneho rozmeru a má mimoriadne veľký význam pre rozvoj slobodnej, otvorenej a demokratickej spoločnosti;
18. zdôrazňuje, že sociálne médiá majú obrovský potenciál na oslovenie mladých ľudí, a preto podporuje Komisiu a Parlament, aby posilňovali redakčnú nezávislosť spravodajstva vykonávaného bez zasahovania štátu;
19. zdôrazňuje, že vzhľadom na osobitnú úlohu médií ako sprostredkovateľa v procese formovania demokratického postoja sú potrebné spoľahlivé politické informácie vrátane v oblasti nových médií; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa posilnilo partnerstvo medzi verejnoprávnymi a súkromnými médiami s cieľom osloviť širšie spektrum publika;
20. zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa z kompetentných novinárov akreditovaných v Bruseli vytvorila skupina korešpondentov, ktorej úlohou by bolo spravodajstvo o európskych aktualitách poskytované pedagogickejším spôsobom, pričom by sa mala zaručiť redaktorská nezávislosť.
Cieľom tejto pracovnej skupiny by malo byť informovanie úplne transparentným spôsobom, ktoré bude prístupné pre verejnosť v EÚ;
21. povzbudzuje Komisiu a Parlament, aby ďalej posilňovali svoj záväzok vzdelávať a odborne pripravovať pracovníkov v komunikačných zručnostiach a umožniť im komunikovať s médiami a verejnosťou s cieľom zlepšiť informovanosť o inštitúciách EÚ a komunikáciu s nimi; domnieva sa, že na splnenie týchto požiadaviek je dôležité, aby sa zvýšil počet mediálnych odborníkov prijímaných do zamestnania;
22. vyzýva Komisiu, aby bola prístupná všetkým spôsobom komunikácie, aby znásobila svoje kontakty s novinármi a médiami a aby podporovala všetky projekty a iniciatívy zamerané na informovanie verejnosti o európskych záležitostiach;
23. navrhuje, aby Komisia podporovala a financovala výmenu osvedčených postupov v rámci EÚ medzi prevádzkovateľmi vysielaní a ostatnými odborníkmi v oblasti médií z jednotlivých členských štátov vrátane odbornej prípravy pracovníkov pôsobiacich v odvetviach verejných služieb a súkromných médií;
24. považuje za veľmi znepokojujúce nedávne zníženie počtu akreditovaných novinárov v Bruseli a domnieva sa, že tento vývoj nie je v záujme európskych inštitúcií ani v záujme tlače akreditovanej v Bruseli; preto žiada európske inštitúcie, aby užšie spolupracovali so zástupcami tlače v Bruseli a aby voči nim preukázali väčšiu otvorenosť s cieľom podporovať tých, ktorí sú v súčasnosti v Bruseli; preto navrhuje, aby sa v tejto súvislosti prijali opatrenia na uľahčenie postupov pri akreditácii novinárov;
25. víta skutočnosť, že veľa prevádzkovateľov médií, najmä v oblasti verejnoprávneho vysielania, vo veľkej miere investovalo do nových interaktívnych, nelineárnych mediálnych služieb na poskytovanie spravodajstva a informácií o aktuálnych udalostiach, predovšetkým na internete, ktoré zahŕňajú európsku problematiku a ktoré oslovili najmä mladé publikum;
26. uznáva, že prevádzkovatelia verejnoprávneho vysielania nie sú jediným nástrojom, ktorý sa dá využiť na sprostredkovanie správ, ktoré chce EÚ doručiť občanom, a na základe empirických dôkazov sa domnieva, že prevádzkovatelia súkromného vysielania sú tiež významným zdrojom spravodajstva o EÚ a môžu pomáhať pri rozvoji a podpore európskej verejnej sféry;
27. víta pilotný projekt o výskumných grantoch pre cezhraničnú investigatívnu žurnalistiku; domnieva sa, že nezávislosť členov výberovej komisie je kľúčová, pokiaľ ide o zabezpečenie redakčnej nezávislosti;
28. navrhuje, aby sa v rámci európskej iniciatívy vytvorili programy odbornej prípravy o európskej problematike, najmä pre mladých novinárov; trvá na tom, že by sa mali prijať opatrenia, ktoré nabádajú novinárov, aby pravidelne poskytovali nové správy o práci inštitúcií EÚ; nabáda členské štáty, aby do svojich školských osnov zaradili prednášky o žurnalistike využívajúcej nové médiá;
Verejnoprávne médiá
29. zdôrazňuje, že podľa amsterdamského protokolu je definovanie, organizovanie a financovanie verejnoprávneho vysielania v právomoci členských štátov; nabáda preto členské štáty, aby sa v rámci amsterdamského protokolu pri stanovovaní právomocí prevádzkovateľov verejnoprávneho vysielania zaoberali aj spravodajstvom o problematike EÚ;
30. zdôrazňuje, že vnútroštátni a regionálni prevádzkovatelia verejnoprávneho vysielania majú osobitnú zodpovednosť za informovanie občanov o politike a tvorbe politiky na európskej úrovni; v tejto súvislosti upozorňuje, že prevádzkovatelia verejnoprávneho vysielania sa musia kriticky a s úplnou vydavateľskou nezávislosťou pozrieť na svoje vlastné spravodajstvo o EÚ a stanoviť si ambiciózne ciele;
31. zdôrazňuje, že členské štáty by mali zabezpečiť nezávislosť prevádzkovateľov služieb verejnoprávneho vysielania, a zároveň zdôrazňuje, že títo prevádzkovatelia sú zodpovední za spravodajstvo o EÚ v rámci svojej verejnej úlohy informovať a podporovať občanov a občiansku spoločnosť;
32. zdôrazňuje, že verejné médiá potrebujú integrovať praktiky komunikácie, ktoré sa zakladajú na nových médiách s cieľom posilniť svoju dôveryhodnosť prostredníctvom otvorenej účasti verejnosti; nabáda napr. prevádzkovateľov verejnoprávneho vysielania, aby vytvorili on-line fóra využívajúce webové vysielanie, na ktorých by občania mohli sledovať a vymieňať si názory na rozpravy v národných parlamentoch a v Európskom parlamente;
EÚ/miestne
33. zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby inštitúcie EÚ spoločne pracovali na zlepšení komunikačných činností; zastáva názor, že európske inštitúcie by mali pomáhať decentralizovať komunikačnú politiku EÚ s cieľom dať jej miestny a regionálny rozmer, aby sa zblížili rôzne úrovne komunikácie, a mali by nabádať členské štáty, aby verejnosti poskytovali viac informácií o záležitostiach týkajúcich sa EÚ;
34. vyzýva Komisiu, aby pokračovala v programe orientovania sa na miestnu úroveň s cieľom lepšie zviditeľniť EÚ na miestnej úrovni;
35. berie na vedomie spoluprácu Komisie s miestnymi rozhlasovými a televíznymi sieťami a ich financovanie; pripomína, že prevádzkovatelia vysielania musia mať úplnú redakčnú nezávislosť;
Európsky parlament
36. navrhuje, aby sa v Európskom parlamente vytvorila dočasná pracovná skupina, ktorá preskúma riešenia využívajúce súčasné nové médiá a ktorá vypracuje návrhy na vytvorenie medziparlamentných vzťahov medzi národnými parlamentmi alebo regionálnymi parlamentmi a Európskym parlamentom;
37. uznáva väčšiu úlohu národných parlamentov, a tým aj význam informačných kancelárií Parlamentu v členských štátoch; zdôrazňuje však, že musia zmeniť svoj hlavný cieľ tak, aby zahŕňal posilňovanie prepojenia s národnými parlamentmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a zástupcami občianskej spoločnosti, aby sa zvýšila ich viditeľnosť;
38. zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa informačné kancelárie Európskeho parlamentu zamerali na miestnu úroveň a poskytovali cielené informácie o rozhodnutiach a činnostiach Európskeho parlamentu širokej verejnosti; navrhuje, aby sa zvážilo poskytnutie väčšej nezávislosti informačným kanceláriám pri rozhodovaní, akým spôsobom budú komunikovať so širokou verejnosťou;
39. zastáva názor, že informačné úrady Parlamentu v členských štátoch by mali zohrávať výraznejšiu úlohu pri zapájaní národných, miestnych a regionálnych médií; navrhuje zvýšenie rozpočtových položiek pre informačné kancelárie Parlamentu s konkrétnym cieľom zabezpečiť lepšiu komunikáciu;
40. domnieva sa, že by sa mal vyhodnotiť pomer náklady/zisk, pokiaľ ide o činnosti EuroparlTV, na základe porovnávacej analýzy hodnotení a dosahovaného počtu divákov; domnieva sa, že EuroparlTV by mala byť účinnejšia, pokiaľ ide o väčšie začlenenie do internetovej stratégie Parlamentu, pričom by sa mali vykonať náležité úpravy jej štatútu s cieľom zaručiť jej redaktorskú nezávislosť, a čo najširšie sprístupňovanie jej obsahu televíznym kanálom a on-line médiám, ktoré prejavia záujem o jej využívanie;
41. víta skutočnosť, že cena Európskeho parlamentu za žurnalistiku zahŕňa aj kategóriu nových médií;
Žurnalistika a nové médiá
42. vyzýva novinárov a odborníkov na médiá, aby spoločne pracovali na výmene názorov a aby spoločne uvažovali o európskej žurnalistike zajtrajška;
43. zdôrazňuje, že členské štáty musia vytvoriť životaschopné koncepty európskych médií, ktoré pôjdu nad rámec jednoduchého poskytovania informácií, aby tieto médiá mohli v plnej miere prispievať ku kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Únie;
44. zdôrazňuje však, že sociálne siete sa zdajú byť pomerne účinné na rýchle šírenie informácií, ale neposkytujú vždy dostatočnú záruku serióznosti a nemožno ich považovať za profesionálne médiá; zdôrazňuje, že spracovanie informácií na platforme sociálnych sietí veľmi často predstavuje nebezpečenstvo a môže viesť k závažným novinárskym chybám.
Preto teda tieto nové nástroje treba používať obozretne; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa vypracoval etický kódex platný pre nové médiá;
45. zdôrazňuje, že zmena novinárskeho povolania otvára cestu otvorenejším médiám, viac zameraným na informovanejšie spoločenstvá, ale že je potrebné prijať opatrenia, ktoré zabezpečia, že takéto médiá bude možné vytvoriť iba vo všeobecnom záujme novinárstva ako celku a v rámci zachovania jeho štatútu;
46. zdôrazňuje, že pre novinárske povolania a médiá je potrebné neustále venovať pozornosť permanentnému vývoju ich povolaní, využiť výhody, ktoré poskytujú sociálne siete, ktoré im zjavne umožňujú rozšíriť si sieť známostí, a ktoré podporujú určitý druh „dozoru nad sieťou“; vzhľadom na nezvrátiteľný jav, ktorý predstavujú sociálne siete, so záujmom konštatuje, že novinárstvo si v plnej miere zachováva svoje kľúčové postavenie pri šírení aktualít, a ak sa tak deje v partnerstve s týmito sieťami, je zdrojom skutočného bohatstva rôznorodosti, pomocou ktorého sa dá vykonávať skutočná investigatívna práca a preverovanie s cieľom navrhnúť nový model participatívneho novinárstva a podporiť informovanosť;
47. zdôrazňuje kľúčovú úlohu novinárov v modernej spoločnosti čeliacej záplave informácií, keďže sú vďaka svojej profesionalite, svojej deontológii, svojej účinnosti a svojej dôveryhodnosti jediní, ktorí môžu priniesť zásadný prínos pre informácie: to jest pomôcť pochopiť súčasnosť; zdôrazňuje, že kvalita a nezávislosť médií sa dá zaručiť iba pomocou prísnych profesionálnych a sociálnych noriem;
o
o o
48. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
DÔVODOVÁ SPRÁVA
Politika a komunikácia sú dve strany tej istej mince.
Ak sa o politike nekomunikuje správnym spôsobom, potom vzniká problém.
V tejto súvislosti stojí EÚ pred svojou najväčšou úlohou.
Celkovým cieľom tejto správy je predstaviť – najmä inštitúciám EÚ a členským štátom – spôsoby umožňujúce väčšie zapojenie európskych občanov do záležitostí, ktoré sa týkajú EÚ.
Správa sa zaoberá tým, ako môže komunikácia iniciovať, podporiť a ďalej posunúť európsku diskusiu a tok informácií, či už sa to robí prostredníctvom intenzívnejšej diskusie o európskych záležitostiach vo vnútroštátnych médiách alebo prostredníctvom európskej verejnej sféry.
Europeizácia vnútroštátnych verejných sfér sa týka posinenia európskych otázok vo vnútroštátnych sférach.
Európska verejná sféra sa týka diskusie, ktorá presahuje vnútroštátne hranice a je adresovaná európskej verejnosti.
Na objasnenie nedostatkov predchádzajúcich pokusov vytvoriť európsku verejnú sféru sú kľúčové tri prvky:
1.
EÚ je zložitý subjekt, ktorý nie je jednoduché vysvetliť.
Neexistuje jedno jednoduché riešenie na vytvorenie európskej verejnej sféry.
Preto je potrebná rozsiahla kombinácia viacerých riešení;
2. vzájomné obviňovanie: v dôsledku tejto zložitosti nikto nepreberá priamu zodpovednosť a v prípade nepriaznivých výsledkov prieskumov verejnej mienky týkajúcich sa záležitostí EÚ vedúci predstavitelia bez váhania obviňujú EÚ.
Preto je dôležité, aby zodpovední vedúci predstavitelia v členských štátoch a inštitúciách EÚ prevzali zodpovednosť;
3. vytvorenie európskej verejnej sféry musí začať zdola, od európskych občanov.
Len tak bude skutočným vlastníctvom verejnosti.
Cieľ vytvorenia európskej verejnej sféry sa musí dosiahnuť na viacerých úrovniach.
Táto úloha neprináleží len médiám, ale aj politikom a verejným inštitúciám.
Komisia aj Parlament prijali v minulosti iniciatívy na podporenie celoeurópskej rozpravy a dosiahli sa určité výsledky.
Parlament uskutočnil počas európskych volieb účinnú kampaň na Facebooku, ktorej výsledkom bolo 60 000 fanúšikov.
Keď Komisia pracovala na EU Tube, efektívne využívala on-line komunikáciu a podnikla dôležité kroky v kampani týkajúcej sa európskych priestorov pre verejnosť.
Dá sa však urobiť oveľa viac.
Nikdy nebolo vhodnejšie inštitucionálne a technologické prostredie.
Lisabonská zmluva je dôležitým krokom pri demokratizácii EÚ a nové médiá predstavujú nové možnosti.
Potenciál na zapojenie občanov je väčší než kedykoľvek predtým.
Pokiaľ však ide o zahrnutie otázok EÚ do politického programu členských štátov, situácia sa nezlepšila.
Kľúčovým nástrojom na prekonanie tejto medzery je komunikácia.
Problémom nie je nedostatok informácií; viacerí aktéri – médiá aj inštitúcie – sa zapájajú do šírenia informácií o európskych otázkach.
To samotné však nestačí.
Príslušní aktéri, ktorí sa zaoberajú otázkami EÚ, musia rozlišovať medzi informovaním občanov a komunikovaním s občanmi.
Informovanie je jednostranný proces, naproti tomu komunikácia je obojstranný proces, ktorý zahŕňa dialóg.
Informovanie iba prostredníctvom sprístupňovania obsahu nezaručuje vyvolanie záujmu občanov členských štátov.
Pre nadviazanie dialógu s občanmi je preto nevyhnuté, aby „vysielač“ postupoval podľa zásad komunikácie.
1.
Politické prostredie
Pri pokusoch o zapojenie občanov do politického života EÚ zohrávajú dôležitú úlohu dva parametre:
1. priama účasť, ako sú napríklad voľby.
Dnes sa táto účasť obmedzuje na voľby do Európskeho parlamentu každých päť rokov, zatiaľ čo dôležité pozície, ako napríklad vysoký predstaviteľ, predseda Komisie a predseda Európskej rady sa obsadzujú bez zapojenia občanov;
Spravodajca v tejto súvislosti víta ako príklad priamej účasti občiansku iniciatívu.
2. veľmi dôležitá je európska politická kultúra na vnútroštátnej úrovni .
Ak majú mať občania členských štátov skutočný záujem o európske záležitosti, je dôležité, aby sa poslanci národných parlamentov zaoberali politikou EÚ a vo svojich vnútroštátnych sférach zvyšovali informovanosť o európskych právnych predpisoch.
Na vnútroštátnej úrovni je krokom správnym smerom minister pre európske záležitosti a mal by sa vnímať ako silný politický signál, ktorý udeľuje EÚ vysokú prioritu.
Ešte dôležitejšie je, že minister pre európske záležitosti predstavuje referenčný bod, ktorému môžu občania adresovať svoje otázky a požadovať odpovede, a tak podporovať vytvorenie európskej verejnej sféry.
Ako sa uvádza v spoločnom vyhlásení Komunikovanie o Európe v partnerstve z roku 2008, z hľadiska komunikovania o EÚ bude úlohou vytvoriť skutočnú kultúru spolupráce medzi všetkými európskymi inštitúciami.
Súčasťou tejto úlohy by mala byť spolupráca medzi EÚ a národnými vládami a parlamentmi.
Lisabonská zmluva
Konkrétne kroky na podporu zapájania občanov do európskych záležitostí predstavujú tieto dva prvky ustanovené Lisabonskou zmluvou:
1.
Lisabonská zmluva zavádza vyšší stupeň zapojenia národných parlamentov.
Spravodajca tento krok víta, pretože zvyšuje úroveň informovania a komunikácie;
2. iniciatíva európskych občanov prináša možnosť aktívneho zapájania občanov do riešenia otázok EÚ zaviazaním Komisie, aby prijala opatrenia.
Iniciatíva má z hľadiska komunikácie veľký potenciál, pretože záujem médií by mohlo vyvolať samotné zozbieranie jedného milióna podpisov.
Táto iniciatíva je navyše cezhraničnou činnosťou, ktorá prispeje k vytvoreniu európskej verejnej sféry.
2.
Médiá
Je všeobecne známe, že médiá v členských štátoch nevenujú EÚ dostatočnú pozornosť.
Na vytvorenie európskej verejnej sféry je potrebný omnoho užší kontakt občanov s politickým životom inštitúcií EÚ.
Celkový obraz spravodajstva médií o EÚ je taký, že tlačené médiá pravidelne informujú o otázkach EÚ, zatiaľ čo v televíznom spravodajstve (s niektorými svetlými výnimkami) je veľký priestor na zlepšovanie.
Verejnoprávne vysielanie
Spravodajca uznáva dôležitú úlohu verejnoprávneho vysielania a potrebu jeho ďalšieho posilňovania a politickej podpory.
História ukázala, že trh nie je schopný poskytnúť verejnosti solídne spravodajstvo o EÚ, preto je nanajvýš dôležité, aby členské štáty zabezpečili rešpektovanie chárt služieb vo verejnom záujme s cieľom zaručiť poskytovanie spravodajstva o EÚ.
Iniciatívy EÚ
EÚ sa pokúšala vytvoriť celoeurópske médiá spustením a podporením niekoľkých iniciatív, z ktorých najznámejšie sú Euronews a EuroparlTV.
Kanálu Euronews sa nepodarilo osloviť širokú a všeobecnú verejnosť v EÚ, čiastočne pre jazykové rozdiely na úrovni vnímania publicistiky a spravodajstva.
EuroparlTV predstavuje technologickú inováciu, ktorá však trpí nedostatkom žurnalistickej váhy.
Spravodajca sa preto domnieva, že sú potrebné skutočné alternatívy.
Korešpondenti EÚ
V ostatných rokoch sa znížil počet žurnalistov akreditovaných inštitúciami EÚ.
Vďaka on-line médiám sa toto zníženie neprejavilo v poklese výkonu, čo viedlo k domnienke, že fyzická prítomnosť žurnalistov v Bruseli nie je potrebná.
Táto tendencia spravodajcu znepokojuje.
Spravodajstvo o záležitostiach EÚ si vyžaduje prítomnosť reportérov v Bruseli.
Reportéri môžu poskytovať podrobné investigatívne denné spravodajstvo z Bruselu iba vtedy, keď budú v priamom kontakte s ľuďmi a keď budú prítomní v inštitúciách EÚ a v ich blízkosti.
Podporenie spravodajstva o EÚ zvýšením prítomnosti pracovníkov verejnoprávneho vysielania v Bruseli by mohlo okrem toho byť podnetom na zvýšenie prítomnosti trhovo orientovaných médií.
3.
Technológia – nové médiá
Dialóg je účinným prostriedkom na zapojenie občanov.
Dôležitú úlohu v tomto ohľade zohrávajú nové on-line sociálne médiá.
V tomto kontexte patria medzi sociálne médiá platformy, ako napríklad Twitter a Facebook, v ktorých sa zapája do dialógu s občanmi rastúci počet politikov a inštitúcií.
Existuje viacero dôvodov prečo sú sociálne médiá osobitne vhodné na komunikáciu:
1. sociálne médiá umožňujú osloviť nové publikum, ktoré nemá záujem o konvenčné mediálne kanály.
Toto publikum očakáva, že bude mať prístup k médiám, ale tiež, že bude na ne reagovať, vymieňať si informácie a využívať ich;
2. na oslovenie tohto publika je potrebné byť tam, kde konverzácia prebieha, t. j. na Facebooku, Twitteri a ďalších on-line sociálnych sieťach;
3. sociálne médiá umožňujú dialóg s občanmi o zmysle EÚ;
4. on-line komunikácia prostredníctvom sociálnych médií signalizuje ochotu zapájať sa aktívne do on-line rozpravy a diskusie.
Parlament je v tejto oblasti priekopníkom od minulého roku, keď sa počas európskeho predvolebného obdobia aktívne zúčastňoval na diskusiách v sociálnych médiách;
5. a nakoniec, sociálne médiá majú obrovský potenciál z hľadiska komunikácie s mladými ľuďmi, vekovou skupinou, ktorej oslovenie robí EÚ tradične veľké problémy.
4.
EÚ a členské štáty
Európsky parlament urobil významný pokrok z hľadiska transparentnosti, keď sa z relatívne uzatvorenej inštitúcie zmenil na otvorenú inštitúciu, ktorá vysiela svoje zasadnutia na webe.
Táto otvorenosť sa musí ďalej zvyšovať a je potrebné stanoviť ambiciózne ciele.
Okrem toho je potrebné zmeniť komunikačné politiky vo vnútri inštitúcií EÚ.
V usmernení pre pracovníkov EÚ by sa malo zdôrazniť, že jednoduchšie je ospravedlniť sa, ako získať povolenie.
Z hľadiska poskytovania odpovedí občanom aj tlači to znamená, že úradníkom na všetkých úrovniach hierarchického systému by sa malo umožniť, v prípade potreby, rýchlo konať.
Ak majú vnútroštátne sféry začať rozpravu o záležitostiach EÚ, je dôležité, aby inštitúcie EÚ udržiavali ambicióznu komunikačnú politiku.
Vedúci predstavitelia a inštitúcie EÚ a členských štátov nesú zodpovednosť za šírenie informácií nielen prostredníctvom tradičných kanálov, ale aj prostredníctvom mediálnych formátov, v ktorých zohrávajú aktívnu úlohu občania.
Z tohto hľadiska je dôležité príslušné školenie pracovníkov, ktoré by im umožnilo rozvinúť komunikačné zručnosti.
Okrem toho sa musia posilniť prepojenia medzi EÚ a členskými štátmi.
Vo vnútroštátnych rozpravách musia zohrávať omnoho aktívnejšiu úlohu zastúpenia Parlamentu a Komisie v členských štátoch.
5.
Zameranie na miestu úroveň
Pri komunikovaní o otázkach EÚ je veľmi dôležité rozmýšľať na miestnej úrovni.
Pre žurnalistov to znamená, že napríklad reportáže o roamingu, spoločnej poľnohospodárskej politike (SPP) alebo o novom nariadení o označovaní je potrebné komentovať v súvislosti s ich vplyvom na vnútroštátnej úrovni.
Znamená to prijať prístup zdola nahor, ktorý spája celkový obraz s miestnym obrazom v členských štátoch.
Riešením, ktoré podporuje spravodajca, je regionálne vysielanie EÚ prostredníctvom televíznych a rozhlasových sietí, a je významným doplnením vysielania vnútroštátnych médií.
V tejto súvislosti by mohlo pomôcť financovanie EÚ, za predpokladu, že regionálni prevádzkovatelia vysielania poskytujú nezávislé a kritické spravodajstvo o EÚ.
Spravodajca víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa regionálnych rozhlasových a televíznych sietí celoeurópskeho vysielania.
Spravodajca upozorňuje, že riešením komunikovania o otázkach EÚ by mohli byť súkromno-verejné partnerstvá.
Znamená to prizvanie kvalifikovaných mediálnych odborníkov, ktorí by sa zaoberali komunikatívnymi úlohami pre EÚ, tak ako sa to robilo v minulosti.
6.
Nový európsky príbeh
Poskytovanie informácií na miestnej úrovni nestačí.
Aj keď úradníci EÚ musia byť schopní hovoriť o konkrétnych historických udalostiach, ku ktorým môžu mať občania vzťah, potenciál európskej verejnej sféry spočíva v určitom zmysle aj v identifikácii presahujúcej národnosť.
V tejto súvislosti je dôležité hovoriť o spoločnej európskej histórii, ktorá presahuje národné a politické väzby.
Skrátka, história prvých 50 rokov sa zakladala na mieri medzi národmi, hospodárskom blahobyte a spoločnom trhu.
Teraz, keď vyrastajú nové generácie, pre ktoré je EÚ bežnou záležitosťou, je naliehavo potrebné vymedziť ústredné prvky nového príbehu Európy.
Úloha spočíva vo vymedzení základných hodnôt EÚ.
V tomto ohľade sú veľmi dôležité príspevok, zapojenie a vlastnícky prístup európskych občanov a k tejto úlohe musia prispieť vedúci predstavitelia EÚ.
VÝSLEDOK ZÁVEREČNÉHO HLASOVANIA VO VÝBORE
Dátum prijatia
23.6.2010
Výsledok záverečného hlasovania
+:
–:
0:
24
3
1
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Malika Benarab-Attou, Lothar Bisky, Piotr Borys, Jean-Marie Cavada, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marietje Schaake, Marco Scurria, Joanna Senyszyn, Timo Soini, Emil Stoyanov, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Marie-Christine Vergiat, Sabine Verheyen, Milan Zver
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Nessa Childers, Ramona Nicole Mănescu, Hans-Peter Martin, Iosif Matula, Georgios Papanikolaou, Hella Ranner, Rui Tavares
Náhradníci (čl. 187 ods. 2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Milan Cabrnoch, Ildikó Gáll-Pelcz, Paweł Robert Kowal
