Prehľad plenárneho zasadnutia 14. - 16.
7.
2009
2009-07-09 - 18:04
Najdôležitejšie udalosti
Novozvolený Európsky parlament sa po prvýkrát zíde v Štrasburgu na ustanovujúcej schôdzi, ktorá začne v utorok 14. júla o 10h a skončí vo štvrtok 16. júla.
Začne tým 7. legislatívne obdobie, ktoré potrvá do júna 2014.
736 poslancov si zvolí nového predsedu EP, 14 podpredsedov a 5 kvestorov.
Ďalej sa bude rozhodovať aj o zložení parlamentných výborov.
Okrem hlasovania je na programe v stredu 15. júla diskusia o výsledkoch českého predsedníctva, ktoré bude zastupovať český premiér Ján Fischer.
Program a priority úradujúceho švédskeho predsedníctva príde plénu predstaviť švédsky premiér Fredrik Reinfeldt.
V pondelok 13. júla oslávi Európsky parlament 30. výročie priamych volieb.
Pri tejto príležitosti slávnostne privíta nových poslancov koncertom vážnej hudby na námestí Louise Weiss v Štrasburgu o 15,30h.
Kandidáti na predsedu EP
Na post predsedu Európskeho parlamentu bude kandidovať poľský poslanec Jerzy BUZEK (EPP, PL) a švédska poslankyňa Eva-Britt SVENSSON (GUE/NGL, SE).
Dohoda politických skupín
Európska ľudová strana podpísala tzv. technickú dohodu so Skupinou progresívnej aliancie socialistov a demokratov v EP (druhá najväčšia parlamentná frakcia) o poste predsedu Parlamentu.
Prvého 2,5 roka bude na základe tejto technickej dohody stáť na čele Parlamentu zástupca ľudovcov (EPP), ktorého v druhej polovici legislatívneho obdobia nahradí predstaviteľ socialistov (S&D).
Podobne, aj čo sa týka rozdelenia kľúčových postov predsedov parlamentných výborov, uzavreli dohodu 3 politické skupiny a to Európska ľudová strana, Skupina progresívnej aliancie socialistov a demokratov a Aliancia liberálov a demokratov za Európu.
20090629BRI57511 Priamy prenos plenárneho zasadnutia Agenda plenárneho zasadnutia europarlTV
SK
1
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=sk
SK
2
LINK
/activities/plenary/agenda.do?language=SK
SK
3
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/StartPage.aspx
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Voľba nového predsedu Európskeho parlamentu
2009-07-09 - 18:04
Odchádzajúci predseda Európskeho parlamentu Hans-Gert PÖTTERING (EPP, DE) otvorí v utorok 14. júla 2009 plenárne zasadnutie novozvoleného Parlamentu a bude mu predsedať až do zvolenia nového predsedu.
Ide o funkciu tzv. dočasného predsedu (kapitola II, čl.12 rokovacieho poriadku).
V ten istý deň si poslanci budú voliť nového predsedu, ktorý bude vykonávať túto funkciu 2,5 roka.
Od roku 1979 sa na čele EP vystriedalo už 12 predsedov, z toho 2 boli ženy (Simone VEIL a Nicole FONTAINE).
Rokovaniu, ktoré sa koná z dôvodu voľby predsedu a predsedníctva, predsedá až do zvolenia nového predsedu odchádzajúci predseda, alebo v prípade jeho neprítomnosti odchádzajúci podpredseda, v tomto poradí, alebo v prípade ich neprítomnosti, poslanec s najdlhším výkonom funkcie.
Počas predsedníctva poslanca, ktorý dočasne predsedá sa rokuje len o záležitostiach, ktoré sa týkajú voľby predsedu alebo preskúmania osvedčení o zvolení za poslanca (kapitola II, čl.12 rokovacieho poriadku).
Podľa čl.13, kapitola II. rokovacieho poriadku (RP) Parlamentu sú predseda, podpredsedovia a kvestori Parlamentu volení v tajnom hlasovaní (v súlade s čl. 169 RP).
Návrhy kandidátov sa predkladajú len s ich súhlasom.
Návrhy kandidátov môže predložiť iba politická skupina alebo najmenej 40 poslancov.
Ak počet kandidátov neprevyšuje počet funkcií, ktoré sa majú obsadiť, môžu byť kandidáti zvolení aklamáciou.
Pri voľbách predsedu, podpredsedov a kvestorov by sa mala zohľadniť potreba celkového spravodlivého zastúpenia jednotlivých členských štátov a politických názorov.
Kandidáti na predsedu EP
Na post predsedu Európskeho parlamentu bude kandidovať poľský poslanec Jerzy BUZEK (EPP, PL) a švédska poslankyňa Eva-Britt SVENSSON (GUE/NGL, SE).
Európska ľudová strana podpísala tzv. technickú dohodu s Progresívnou alianciou socialistov a demokratov, ktorí tvoria druhú najväčšiu parlamentnú skupinu v EP, o poste predsedu Parlamentu.
Prvého 2,5 roka bude na základe tejto technickej dohody stáť na čele EP zástupca ľudovcov (EPP), ktorého v druhej polovici legislatívneho obdobia nahradí predstaviteľ socialistov (S&D).
Voľba predsedu
Predseda Európskeho parlamentu sa volí ako prvý (čl.14, kap.
II.
RP).
Návrhy kandidátov sa pred každým kolom hlasovania predkladajú poslancovi, ktorý dočasne predsedá podľa čl. 12, ktorý ich predkladá Parlamentu.
Ak ani po troch kolách hlasovania žiadny kandidát nezíska nadpolovičnú väčšinu odovzdaných hlasov, obmedzí sa štvrté kolo na tých dvoch poslancov, ktorí získali najväčší počet hlasov v treťom kole.
V prípade rovnosti hlasov je za zvoleného vyhlásený starší kandidát.
Podľa čl.14 ihneď po zvolení predsedu uvoľní poslanec, ktorý dočasne predsedá predsednícke kreslo.
Iba zvolený predseda môže predniesť otvárací prejav.
Pôsobnosť predsedu EP
Ako hovorí čl. 20 RP, predseda riadi všetky činnosti Parlamentu a jeho orgánov v súlade s podmienkami stanovenými rokovacím poriadkom (RP).
Má všetky právomoci potrebné na to, aby predsedal rokovaniam Parlamentu a zabezpečil ich riadny priebeh.
Predseda ďalej otvára, prerušuje a ukončuje rokovania, rozhoduje o prípustnosti pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, o otázkach pre Radu a Komisiu a o súlade správ s rokovacím poriadkom.
Predseda tiež zabezpečuje dodržiavanie rokovacieho poriadku, zachovanie poriadku v rokovacej sále, udeľuje slovo, ukončuje rozpravu, predkladá veci na hlasovanie, oznamuje výsledky hlasovania a prideľuje výborom všetky oznámenia, ktoré sa ich týkajú.
Predseda Parlamentu môže vystúpiť v rozprave iba s cieľom zhrnúť rozpravu alebo napomenúť rečníka.
Ak sa chce sám zúčastniť rozpravy, musí uvoľniť predsednícke kreslo, a to až do ukončenia rozpravy.
Predseda zastupuje Parlament v medzinárodných vzťahoch, pri slávnostných príležitostiach a v administratívnych, právnych a finančných záležitostiach.
Predseda môže tieto právomoci delegovať.
Predsedovia Európskeho parlamentu od roku 1952 do roku 1979
1952 - 1954 Paul-Henri SPAAK (Soc, BE)
1954 Alcide DE GASPERI (CD, IT)
1954 - 1956 Giuseppe PELLA (CD, IT)
1956 - 1958 Hans FURLER (CD, DE)
1958 - 1960 Robert SCHUMAN (CD, FR)
1960 - 1962 Hans FURLER (CD, DE)
1962 - 1964 Gaetano MARTINO (L, IT)
1964 - 1965 Jean DUVIEUSART (CD, BE)
1965 - 1966 Victor LEEMANS (CD, BE)
1966 - 1969 Alain POHER (CD, FR)
1969 - 1971 Mario SCELBA (CD, IT)
1971 - 1973 Walter BEHRENDT (Soc, DE)
1973 - 1975 Cornelis BERKHOUWER (L, NL)
1975 - 1977 Georges SPENALE (Soc, FR)
1977 - 1979 Emilio COLOMBO (CD, IT)
Voľby predsedov Európskeho parlamentu od roku 1979 do roku 2007
Plenárne zasadnutie júl 1979: poslankyňa Simone VEIL (LDR, FR) bola zvolená za predsedníčku v druhom kole voľby 192 hlasmi (hlasovalo 377 poslancov).
Plenárne zasadnutie január 1982: poslanec Pieter DANKERT (PES, NL) bol zvolený za predsedu v štvrtom kole voľby 191 hlasmi (hlasovalo 366 poslancov).
Plenárne zasadnutie júl 1984: poslanec Pierre PFLIMFIN (EPP, FR) bol zvolený za predsedu v druhom kole voľby 221 hlasmi (hlasovalo 403 poslancov).
Plenárne zasadnutie január 1987: poslanec Lord Henry PLUMB (ED, UK) bol zvolený za predsedu v treťom kole voľby 241 hlasmi (hlasovalo 477 poslancov).
Plenárne zasadnutie júl 1989: poslanec Enrique Baron CRESPO (PES, ES) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 301 hlasmi (hlasovalo 475 poslancov).
Plenárne zasadnutie január 1992: poslanec Egon KLEPSCH (EPP, DE) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 253 hlasmi (hlasovalo: 446 poslancov).
Plenárne zasadnutie júl 1994: poslanec Klaus HÄNSCH (PES, DE) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 365 hlasmi (hlasovalo 452 poslancov).
Plenárne zasadnutie január 1997: poslanec José Maria GIL ROBLES (PPE, ES) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 338 hlasmi (hlasovalo 515 poslancov).
Plenárne zasadnutie júl 1999: poslankyňa Nicole FONTAINE (EPP, FR) bola zvolená za predsedníčku v prvom kole voľby 306 hlasmi (hlasovalo 555 poslancov).
Plenárne zasadnutie január 2002: poslanec Pat COX (ELDR, EE) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 254 hlasmi (hlasovalo 583 poslancov).
Plenárne zasadnutie júl 2004: poslanec Josep BORRELL (PSE, ES) ) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 388 hlasmi (hlasovalo 647 poslancov).
Plenárne zasadnutie január 2007: poslanec Hans-Gert PÖTTERING (EPP, DE) bol zvolený za predsedu v prvom kole voľby 450 hlasmi (hlasovalo 715 poslancov).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Voľba podpredsedov Európskeho parlamentu
2009-07-09 - 18:04
Po zvolení nového predsedu Európskeho parlamentu bude na programe plenárneho zasadnutia v utorok 14. júla 2009 voľba 14 podpredsedov.
Ich funkčné obdobie je 2,5 roka.
Zastupujú predsedu EP v čase jeho neprítomnosti a môžu v prípade delegovania pôsobnosti zastupovať Parlament na niektorých slávnostiach alebo aktoch.
Ako hovorí čl.15 kapitola II. rokovacieho poriadku EP, po zvolení predsedu sa volia podpredsedovia, a to za použitia jedného hlasovacieho lístka.
Z kandidátov, ktorí v prvom kole volieb získajú nadpolovičnú väčšinu odovzdaných hlasov, je najviac 14 kandidátov vyhlásených za zvolených v poradí podľa počtu získaných hlasov.
Ak je počet zvolených kandidátov nižší ako počet funkcií, ktoré sa majú obsadiť, uskutoční sa na obsadenie zostávajúcich miest druhé kolo volieb za rovnakých podmienok.
Ak je potrebné vykonať tretie kolo volieb, postačí na obsadenie zostávajúcich funkcií relatívna väčšina.
V prípade rovnosti hlasov je za zvoleného vyhlásený starší kandidát.
S výnimkou ustanovení čl. 18 ods. 1 sa prednostné poradie podpredsedov určí podľa poradia, v akom boli zvolení, a v prípade rovnosti hlasov podľa veku.
Ak sa voľba neuskutočnila tajným hlasovaním, prednostné poradie podpredsedov sa určí podľa poradia, v akom predseda prečíta ich mená v pléne (čl.15 RP).
Pôsobnosť podpredsedov
Ak je predseda neprítomný alebo nespôsobilý vykonávať funkciu, alebo ak sa chce zúčastniť rozpravy, zastúpi ho jeden z podpredsedov (čl. 21 RP).
Podpredsedovia spolu s predsedom tvoria orgán Parlamentu nazývaný Predsedníctvo, v rámci ktorého majú viaceré kompetencie.
Podľa čl. 21 môže predseda svoju pôsobnosť, napríklad zastupovanie Parlamentu na niektorých slávnostiach alebo aktoch, delegovať na podpredsedov.
Predseda môže určiť podpredsedu, ktorý sa má ujať jeho úloh pre "Hodinu otázok" a pre "Otázky na písomné zodpovedanie pre Radu alebo Komisiu" (podľa čl. 116 ods. 3 a čl. 117 ods. 2.
RP).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Voľba kvestorov Európskeho parlamentu
2009-07-09 - 18:04
V stredu 15. júla 2009 si poslanci zvolia piatich kvestorov.
Budú zvolení rovnakým postupom ako podpredsedovia Európskeho parlamentu.
Kvestori sú poverení administratívnymi a finančnými záležitosťami, ktoré sa týkajú poslancov a to podľa vnútorných smerníc stanovených Parlamentom.
Ich funkčné obdobie je 2,5 roka.
Pôsobnosť kvestorov
V súlade s usmerneniami predsedníctva kvestori zodpovedajú za administratívne a finančné záležitosti, ktoré sa priamo týkajú poslancov (čl. 26 RP).
Kvestori zodpovedajú napríklad aj za vystavenie preukazu na meno, s platnosťou najviac jeden rok, osobám, ktoré chcú pravidelne vstupovať do priestorov Parlamentu s cieľom poskytovať poslancom informácie súvisiace s výkonom poslaneckého mandátu, a to v ich vlastnom záujme alebo v záujme tretej strany.
Funkčné obdobie funkcionárov Parlamentu
Ako určuje čl. 17, kapitola II.
RP, funkčné obdobie predsedu, podpredsedov a kvestorov je dva a pol roka.
Ak poslanec zmení politickú skupinu, ponechá si až do konca svojho funkčného obdobia funkciu, ktorú zastáva v predsedníctve alebo v kolégiu kvestorov.
Ak sa uvoľní niektorá z týchto funkcií pred uplynutím funkčného obdobia, zvolený poslanec vykonáva funkciu iba do konca funkčného obdobia svojho predchodcu.
Uvoľnené funkcie
Ak je potrebné nahradiť predsedu, podpredsedu alebo kvestora, jeho nástupca sa zvolí v súlade s ustanoveniami rokovacieho poriadku EP (čl.18).
Novozvolený podpredseda zaujme miesto svojho predchodcu podľa jeho prednostného poradia.
Ak sa uvoľní funkcia predsedu, vykonáva funkciu predsedu až do zvolenia nového predsedu prvý podpredseda.
Predčasné ukončenie výkonu funkcie
Podľa čl.19, kapitola II.
RP môže Konferencia predsedov na základe rozhodnutia prijatého trojpätinovou väčšinou odovzdaných hlasov, ktorá predstavuje najmenej tri politické skupiny, navrhnúť v pléne zbaviť funkcie predsedu, podpredsedu, kvestora, predsedu alebo podpredsedu výboru, predsedu alebo podpredsedu medziparlamentnej delegácie alebo iného funkcionára voleného v rámci Parlamentu, ak sa podľa jej názoru dotknutý poslanec dopustil závažného porušenia svojich povinností.
Na prijatie tohto návrhu v pléne je potrebný súhlas dvojtretinovej väčšiny odovzdaných hlasov, ktoré predstavujú väčšinu všetkých poslancov.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Orgány Parlamentu
2009-07-09 - 18:04
Medzi hlavné politické orgány Európskeho parlamentu patrí Predsedníctvo a Konferencia predsedov.
Ich funkčné obdobie je dva a pol roka.
Zloženie Predsedníctva
Predsedníctvo sa skladá z predsedu a štrnástich podpredsedov Parlamentu.
Kvestori sú členmi predsedníctva s poradným hlasom.
V prípade, že sa hlasovanie v predsedníctve skončí rovnosťou hlasov, rozhoduje hlas predsedu (čl.22 RP).
Pôsobnosť Predsedníctva
Medzi kompetencie Predsedníctva podľa čl. 23 rokovacieho poriadku patrí rozhodovanie o finančných, organizačných a administratívnych záležitostiach týkajúcich sa poslancov, vnútornej organizácie Parlamentu, jeho sekretariátu a orgánov; ako aj o záležitostiach, ktoré sa týkajú priebehu rokovaní.
Predsedníctvo prijíma tiež predpisy, ktoré sa týkajú nezaradených poslancov.
Zostavuje taktiež predbežný návrh odhadu rozpočtu Parlamentu.
Do pôsobnosti predsedníctva patrí aj udeľovanie povolení na konanie schôdzí výborov mimo obvyklých rokovacích miest, ako aj na vypočutia a na študijné a informačné služobné cesty spravodajcov.
Rovnako sa postupuje v prípade delegácií, okrem prípadov, keď sa členovia a náhradníci dohodnú inak.
Predsedníctvo menuje generálneho tajomníka Európskeho parlamentu a prijíma predpisy pravidiel pre politické strany na európskej úrovni a pre ich financovanie.
Po zvolení nového Parlamentu zostáva odstupujúce predsedníctvo vo funkcii až do prvého rokovania nového Parlamentu.
Zloženie Konferencie predsedov
Konferencia predsedov sa skladá z predsedu Parlamentu a predsedov politických skupín.
Predseda politickej skupiny sa môže nechať zastupovať iným členom svojej skupiny.
Nezaradení poslanci spomedzi seba určia jedného poslanca, ktorý sa zúčastňuje na schôdzach konferencie predsedov, avšak bez hlasovacieho práva.
Konferencia predsedov sa snaží dosiahnuť konsenzus v záležitostiach, ktoré sú jej pridelené.
Ak nie je možné dosiahnuť konsenzus, o záležitosti sa hlasuje, pričom váha hlasu závisí od počtu poslancov v jednotlivých politických skupinách (čl. 24 RP).
Pôsobnosť Konferencie predsedov
Konferencia predsedov prijíma podľa čl. 25 Rokovacieho poriadku rozhodnutia o organizácii práce Parlamentu a o otázkach týkajúcich sa legislatívneho plánu.
Do pôsobnosti konferencie predsedov patria záležitosti, ktoré sa týkajú vzťahov s ostatnými orgánmi a inštitúciami EÚ a s národnými parlamentmi členských štátov.
Predsedníctvo menuje dvoch podpredsedov, ktorí sú poverení realizáciou úloh v oblasti vzťahov s národnými parlamentmi.
Podpredsedovia pravidelne informujú konferenciu predsedov o svojej činnosti v tejto oblasti.
Do pôsobnosti Konferencie predsedov patria aj záležitosti, ktoré sa týkajú vzťahov s
nečlenskými štátmi a s inštitúciami a organizáciami mimo EÚ.
Konferencia predsedov zostavuje návrh programu schôdze Parlamentu.
Do ich pôsobnosti patrí aj zloženie a pôsobnosť výborov, vyšetrovacích výborov a spoločných parlamentných výborov, stálych delegácií a delegácií zriadených ad hoc.
Konferencia predsedov rozhoduje o zasadacom poriadku v rokovacej sále, udeľuje povolenia na vypracovanie iniciatívnych správ a predkladá predsedníctvu návrhy, ktoré sa týkajú administratívnych a rozpočtových záležitostí politických skupín.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Politické skupiny EP
2009-07-09 - 18:04
Poslanci Európskeho parlamentu zasadajú v politických skupinách, nezoskupujú sa podľa národnosti, ale podľa politickej príslušnosti.
Svoju vnútornú organizáciu zabezpečujú tak, že majú jedného predsedu, niektoré skupiny dvoch spolupredsedov, predsedníctvo a sekretariát.
Miesta v rokovacej sále sa poslancom prideľujú na základe ich politickej príslušnosti, zľava doprava.
Niektorí poslanci nepatria do žiadnej politickej skupiny a v takom prípade patria medzi nezaradených.
Utváranie politických skupín
Podľa čl. 30 RP sa poslanci môžu združovať do skupín podľa svojej politickej príslušnosti.
Politickú skupinu tvoria poslanci, ktorí boli zvolení aspoň v jednej štvrtine členských štátov.
Minimálny počet poslancov potrebný na utvorenie politickej skupiny je 25.
Poslanec môže byť členom najviac jednej politickej skupiny.
Utvorenie politickej skupiny je potrebné oznámiť predsedovi písomným vyhlásením.
Toto vyhlásenie musí obsahovať názov skupiny, mená jej členov a zloženie predsedníctva.
Vyhlásenie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
Činnosť a postavenie politických skupín
Politické skupiny vykonávajú svoju pôsobnosť ako súčasť činnosti Únie a to vrátane úloh, ktoré im vyplývajú z Rokovacieho poriadku.
Politickým skupinám je poskytnutý sekretariát, administratívne vybavenie a príspevky vyhradené na tento účel v rozpočte Parlamentu.
Predsedníctvo stanoví pravidlá upravujúce poskytovanie a využívanie týchto príspevkov, ako aj pravidlá stanovujúce administratívne a finančné následky pre prípad rozpustenia politickej skupiny (čl. 31 RP).
Nezaradení poslanci
Ako hovorí čl. 33 RP, poslancom, ktorí nie sú členmi politickej skupiny, sa poskytne sekretariát.
Predsedníctvo rozhodne o postavení a právach týchto poslancov v Parlamente a tiež stanoví pravidlá týkajúce sa poskytovania, čerpania a auditu príspevkov.
Zasadací poriadok
O pridelení miest v rokovacej sále politickým skupinám, nezaradeným poslancom a orgánom Európskej únie rozhoduje Konferencia predsedov (čl. 34 RP).
Nové zloženie Európskeho parlamentu bude oficiálne oznámené na ustanovujúcom plenárnom zasadnutí v Štrasburgu.
Aktuálna verzia zloženia EP
SK
1
LINK
http://www.elections2009-results.eu/sk/index_sk.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Politické skupiny v novozvolenom Európskom parlamente
2009-07-09 - 18:04
Poslanci Európskeho parlamentu pravdepodobne vytvoria na začiatku siedmeho funkčného obdobia sedem politických skupín, čiže poslaneckých klubov v rámci Parlamentu.
Počet poslancov, ktorí sa zatiaľ nezaradili do žiadnej skupiny je 28.
Najväčšou politickou skupinou v rámci EP, pozostávajúcou z 265 zástupcov, bude Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) s anglickou skratkou EPP .
Jej poslanci sa tradične hlásia ku kresťanskej demokracii, konzervativizmu, či liberálnemu konzervativizmu zaraďujúc tak svoju politickú skupinu k stredopravým v rámci politického spektra.
Staronovým predsedom skupiny bude francúzsky poslanec EP, Joseph DAUL .
Členmi skupiny budú aj slovenskí zástupcovia zvolení za strany KDH, SDKÚ-DS a SMK.
V poradí druhou najväčšou bude Skupina progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente (anglická skratka S&D ), ktorej staronovým predsedom sa stal nemecký poslanec EP Martin SCHULZ .
Skupina, ktorá je pokračovateľkou poslaneckého klubu Strany európskych socialistov (PES) vznikla pristúpením talianskej Demokratickej strany (PD), ktorá priniesla sociálnym demokratom 21 zástupcov.
Podľa poslanca Schulza musí nová skupina o sile 184 poslancov presadzovať väčšiu sociálnu spravodlivosť v Európe, zlepšovať demokraciu a "ochraňovať ľudskú dôstojnosť s ohľadom na rastúci extrémizmus na kontinente."
Členmi tejto skupiny budú aj slovenskí poslanci za stranu SMER-SD.
Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu (anglická skratka ALDE ) bude pozostávať z 84 poslancov pod vedením bývalého belgického premiéra a súčasného poslanca EP Guya VERHOFSTADTA .
Ide o poslanecký klub združujúci členov dvoch celoeurópskych politických strán: Európskej liberálnej, demokratickej a reformistickej strany; a Európskej demokratickej strany.
Členom skupiny sa stane aj slovenský poslanec EP za ĽS-HZDS.
Skupina Zelených/Európska slobodná aliancia (anglická skratka Greens/EFA ) združuje 55 poslancov z dvoch celoeurópskych politických strán: Európskej strany zelených; a Európskej slobodnej aliancie, strany, ktorá združuje zástupcov národov bez vlastného štátu.
O predsednícku stoličku sa tradične budú deliť zástupcovia oboch pohlaví, v súčasnosti staronový spolupredseda Daniel COHN-BENDIT a Rebecca HARMS .
Súčasťou skupiny, ktorá si kladie za cieľ najmä udržateľný rozvoj, ekologickú svetovú ekonomiku a solidaritu, je aj švédska Pirátska strana (Piratpartiet).
Novovytvorená skupina Európskych konzervatívcov a reformistov (anglická skratka ECR ) bude založená poslancami ôsmich politických strán z ôsmich štátov, medzi ktoré patrí aj česká ODS, či britskí Konzervatívci.
Poslanecký klub, ktorý dočasne vedie poslanec Timothy KIRKHOPE sa hlási ku konzervativizmu a odmieta federalizáciu Európskej únie.
Jej členom je 55 poslancov EP.
Konfederatívna skupina Európska zjednotená ľavica - Nordická zelená ľavica ( skratka GUE/NGL ) združuje 35 poslancov EP na čele s jej predsedom, ktorým je nemecký poslanec Lothar BISKY .
Medzi hlavné ciele tejto ľavicovej formácie patrí podpora zamestnanosti, rastu a solidarity, vysoký sociálny štandard s dôrazom na väčšiu otvorenosť a demokratickosť inštitúcií EÚ voči občanom.
Počtom poslancov najmenším poslaneckým klubom na pôde Európskeho parlamentu bude skupina Európa slobody a demokracie (anglická skratka EFD ) združujúca osem politických strán z ôsmich členských štátov, ktorej členom bude aj slovenský poslanec EP za SNS.
Skupine, ktorej sú blízke euroskeptické a konzervatívne postoje bude predsedať britský poslanec EP Nigel FARAGE .
Počet jej poslancov v EP bude 30.
Poslanci, ktorí nie sú členmi žiadnej politickej skupiny, sú označovaní ako nezaradení (anglická skratka NA ).
Ich súčasný počet v novozvolenom Parlamente je 28.
Na vytvorenie politickej skupiny v rámci EP je potrebných aspoň 25 poslancov reprezentujúcich aspoň štvrtinu členských krajín EÚ (teda v súčasnosti 7 štátov).
Tieto informácie sú predbežné, uvádzaný počet poslancov jednotlivých politických skupín je z 8. júla 2009 a môže sa zmeniť.
Presný počet skupín, ako aj členov jednotlivých politických skupín EP bude známy až na ustanovujúcej schôdzi novozvoleného Parlamentu, kedy budú tieto informácie oficiálne potvrdené.
Aktuálna situácia zloženia Európskeho parlamentu
SK
1
LINK
http://www.elections2009-results.eu/sk/index_sk.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Výbory EP
2009-07-09 - 18:04
Poslanci EP v parlamentných výboroch vypracúvajú, pozmeňujú, dopĺňajú a odhlasúvajú legislatívne návrhy ako aj správy z vlastnej iniciatívy.
Zvažujú návrhy Komisie a Rady a v prípade potreby vypracúvajú správu, ktorú predložia plenárnemu zasadnutiu.
Parlamentné výbory zasadajú zvyčajne raz alebo dvakrát v mesiaci v Bruseli a ich rozpravy sú verejné.
Zriaďovanie stálych výborov
Parlament na návrh Konferencie predsedov zriaďuje stále výbory, ktorých pôsobnosť je vymedzená.
Ich členov zvolí novozvolený Parlament na svojej prvej schôdzi a potom opätovne po dva a pol roku (čl. 183 rokovacieho poriadku (RP)).
Zriaďovanie osobitných výborov
Na návrh Konferencie predsedov môže Parlament kedykoľvek zriadiť osobitné výbory, ktorých pôsobnosť, zloženie a funkčné obdobie vymedzí súčasne s prijatím rozhodnutia o ich zriadení; ich funkčné obdobie nemôže byť dlhšie ako dvanásť mesiacov, okrem ak Parlament ich funkčné obdobie na jeho konci predĺži.
Keďže sa pôsobnosť, zloženie a funkčné obdobie osobitných výborov vymedzujú pri ich zriadení, Parlament nemôže dodatočne rozhodnúť o zúžení alebo rozšírení ich pôsobnosti (čl.184 RP).
Zloženie výborov
Podľa čl. 186 RP sú členovia výborov a vyšetrovacích výborov volení po predložení zoznamov kandidátov politickými skupinami a nezaradenými poslancami.
Konferencia predsedov predkladá návrhy Parlamentu.
Zloženie výborov má podľa možností zodpovedať zloženiu Parlamentu.
Výbory nového Parlamentu
V novozvolenom Parlamente bude pracovať 22 stálych výborov.
O počte členov výborov bude Parlament hlasovať v stredu, vo štvrtok budú poslanci hlasovať o menovaní členov do jednotlivých výborov.
Viaceré výbory by mali mať svoje ustanovujúce schôdze už vo štvrtok 16. júla v Štrasburgu.
Ostatné výbory ich budú mať v pondelok 20. júla v Bruseli.
Náhradníci
Podľa čl. 187 môžu politické skupiny a nezaradení poslanci menovať pre každý výbor stálych náhradníkov v rovnakom počte ako je počet riadnych členov za ich skupinu.
O menovaní stálych náhradníkov informujú predsedu.
Stáli náhradníci sú oprávnení zúčastňovať sa na schôdzach výboru a vystupovať na nich a v prípade neúčasti riadneho člena hlasovať.
V prípade neprítomnosti riadneho člena, a ak neboli menovaní stáli náhradníci, alebo sú neprítomní, môže sa riadny člen nechať zastúpiť na schôdzach výboru iným členom svojej politickej skupiny; náhradník je oprávnený hlasovať.
Meno náhradníka sa oznámi predsedovi výboru pred začiatkom hlasovania.
Predsedníctvo výboru
Výbor na svojej prvej schôdzi po voľbách členov výboru zvolí predsedníctvo zložené z predsedu a jedného, dvoch alebo troch podpredsedov (čl. 191).
Podpredsedovia sa volia v samostatných hlasovaniach.
Ak sa počet kandidátov zhoduje s počtom miest, ktoré sa majú obsadiť, môže sa voľba uskutočniť aklamáciou.
V opačnom prípade, alebo ak o to požiada najmenej šestina členov výboru, sa voľby uskutočnia tajným hlasovaním.
Ak je iba jeden kandidát, je na zvolenie potrebná absolútna väčšina odovzdaných hlasov, do ktorých sa počítajú hlasy odovzdané za a proti.
Ak je v prvom kole hlasovania viac kandidátov, je zvolený kandidát, ktorý získa absolútnu väčšinu odovzdaných hlasov.
V druhom kole hlasovania je zvolený kandidát, ktorý získa najviac hlasov.
V prípade rovnosti hlasov je zvolený najstarší kandidát.
Ak je potrebné uskutočniť druhé kolo hlasovania, môžu byť navrhnutí noví kandidáti.
Koordinátori výborov a tieňoví spravodajcovia
Ako hovorí čl. 192 rokovacieho poriadku, politické skupiny môžu určiť jedného zo svojich členov za koordinátora.
Koordinátori výborov sú v prípade potreby zvolaní predsedom výboru na účel prípravy rozhodnutí, ktoré prijíma výbor, najmä procedurálnych rozhodnutí a rozhodnutí o menovaní spravodajcov.
Na schôdze koordinátorov výborov môžu byť prizvaní podpredsedovia, ktorí majú poradnú úlohu.
Koordinátori vynaložia úsilie o dosiahnutie zhody.
Ak sa zhoda nedosiahne, môžu konať iba ak dosiahnu väčšinu, ktorá so zreteľom na príslušné zastúpenie jednotlivých skupín jednoznačne zastupuje veľkú väčšinu vo výbore.
Politické skupiny môžu určiť pre každú správu tieňového spravodajcu, ktorý sleduje vývoj pri vypracúvaní správy a snaží sa nájsť kompromisy vo výbore v mene skupiny.
Ich mená sa oznámia predsedovi.
Na návrh koordinátorov môže výbor rozhodnúť najmä o tom, že tieňoví spravodajcovia sa zapoja do úsilia o dohodu s Radou v spolurozhodovanom postupe (čl. 192 RP).
Zoznam stálych výborov EP
Zahraničné veci (AFET)
Rozvoj (DEVE)
Medzinárodný obchod (INTA)
Rozpočet (BUDG)
Kontrola rozpočtu (CONT)
Hospodárske a menové veci (ECON)
Zamestnanosť a sociálne veci (EMPL)
Životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (ENVI)
Priemysel, výskum a energetika (ITRE)
Vnútorný trh a ochrana spotrebiteľa (IMCO)
Doprava a cestovný ruch (TRAN)
Regionálny rozvoj (REGI)
Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (AGRI)
Rybné hospodárstvo (PECH)
Kultúra a vzdelávanie (CULT)
Právne veci (JURI)
Občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE
Ústavné veci (AFCO)
Práva žien a rodová rovnosť (FEMM)
Petície (PETI) Zoznam parlamentných výborov
SK
1
LINK
/activities/committees/committeesList.do?language=SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Medziparlamentné delegácie
2009-07-09 - 18:04
Delegácie Európskeho parlamentu udržiavajú vzťahy s parlamentmi krajín, ktoré nie sú členmi Európskej únie.
Plnia dôležitú úlohu pri zväčšovaní vplyvu Európy v zahraničí.
Zriaďovanie medziparlamentných delegácií
Podľa čl. 198 na návrh Konferencie predsedov zriaďuje Parlament stále medziparlamentné delegácie a s ohľadom na ich úlohy rozhoduje o ich forme a počte členov.
Ich členovia sú zvolení na prvej alebo na druhej schôdzi novozvoleného Parlamentu na celé volebné obdobie Parlamentu.
Členovia delegácií sa volia po tom, ako politická skupina a nezaradení poslanci predložili návrhy kandidátov Konferencii predsedov.
Konferencia predsedov predloží Parlamentu návrhy tak, aby sa zabezpečilo rovnomerné zastúpenie členských štátov a politických názorov.
Predsedníctvo delegácií sa volí v súlade s postupom, ktorý je stanovený pre stále výbory v čl. 191 rokovacieho poriadku.
Pôsobnosť medziparlamentných delegácií
Parlament vymedzí všeobecnú pôsobnosť jednotlivých delegácií.
Kedykoľvek môže rozhodnúť, že túto pôsobnosť rozšíri alebo zúži.
Predseda delegácie predloží výboru, v ktorého pôsobnosti sú zahraničné veci a bezpečnosť, správu o činnosti delegácie.
Vedúcemu delegácie sa poskytne možnosť vystúpiť pred výborom, pokiaľ je na programe bod, ktorý sa týka oblasti zodpovednosti delegácie.
To isté sa uplatňuje na schôdzach delegácie na predsedu alebo na spravodajcu tohto výboru (čl. 198 RP).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Aktuálne témy v EP v najbližších mesiacoch tohto volebného obdobia
2009-07-09 - 18:04
Čo bude súčasťou legislatívnej agendy, ktorou sa budú poslanci Európskeho parlamentu zaoberať v ďalších mesiacoch?
Nasledujúci prehľad ponúka niektoré z tém, vybraných na základe súčasného zoznamu legislatívnych návrhov Európskej komisie a dlhodobého kalendáru rozhodnutí EÚ, ktorými sa budú novozvolení poslanci zaoberať.
Oblasť hospodárstva a meny
Hedžové a súkromné investičné fondy: po schválení novelizovanej legislatívy v predchádzajúcom volebnom období určujúcej rozsah kapitálu, ktorým musia banky disponovať, aby boli schopné pokryť svoje riziká a zaistiť si solventnosť, v tomto volebnom období budú poslanci musieť zvážiť, či a ako zaviesť kapitálové požiadavky pre všetky typy finančných inštitúcií vrátane hedžových fondov a súkromných investičných fondov.
Európska komisia svoj návrh už predstavila.
Dohľad nad finančnými inštitúciami: ide o diskusiu o tom, či ponechať kontrolu na úrovni národných štátov, alebo ju posunúť na orgán európskeho dohľadu.
Návrh ohľadom cezhraničného finančného dohľadu už bol, prostredníctvom správy Jaquesa de Larosière, predložený Komisii.
Odmeny v sektore finančných služieb: keďže Komisia predložila návrh, podľa ktorého by odmeny nemali pracovníkov tohto sektora nabádať k stratégiám, ktoré so sebou prinášajú neprimerané riziko a zároveň by mali byť v súlade s dlhodobými záujmami finančných inštitúcií, diskusiu v tejto veci môžeme očakávať aj na pôde Parlamentu.
Odmeny vrcholového manažmentu: budú pod dohľadom, najmä v oblasti sprístupnenia štruktúry platov vrátane bonusov a ustanovení pre prípad úpadku.
Kontrola Európskej centrálnej banky (ECB): prezident Európskej centrálnej banky
bude pokračovať vo verejnom zodpovedaní otázok Výboru pre hospodárske a menové veci EP.
Prezident ECB sa bude zúčastňovať plenárnych zasadnutí každý rok, s cieľom oboznámiť poslancov s menovými otázkami.
Jeho nasledujúce vystúpenie je plánované na september 2009.
Boj proti klimatickým zmenám, životné prostredie a energia
Revízia systému obchodovania s emisnými kvótami a Spoločného úsilia: bude súčasťou agendy novozvoleného Parlamentu.
Po dosiahnutí celosvetovej dohody na medzinárodnom post-Kjótskom klimatickom režime po roku 2012 sa budú poslanci v procese spolurozhodovania podieľať na pridelení budúcich cieľových hodnôt emisií CO 2 jednotlivým krajinám a odvetviam so zámerom ich ďalšieho zníženia.
Európsky parlament sa zapojí aj do samotných rokovaní o medzinárodnej dohode, ktorá by mala byť dosiahnutá pred koncom roka 2009.
Priemyselné emisie: poslanci v marci 2009 podporili návrh na posilnenie pravidiel v oblasti priemyselných emisií a minimálnych štandardov inšpekcií.
Vyzvali tiež na celoeurópske emisné limity znečisťujúcich látok ako oxid dusičitý, či oxid siričitý.
Rada ministrov dospela k politickej dohode a Spoločná pozícia Rady sa očakáva v októbri.
Energetická účinnosť budov: Parlament sa v druhom čítaní bude zaoberať opatreniami na zlepšenie energetickej účinnosti nových, aj existujúcich budov.
EP legislatívou schválenou v prvom čítaní vyzval na také opatrenia, ktoré by od roku 2019 zabezpečili budovám energetickú sebestačnosť.
Informácie o energetickej účinnosti spotrebiteľských produktov: poslanci budú v procese druhého čítania diskutovať o tom, či má byť spôsob označovania energetickej účinnosti niektorých produktov na škále A-G zavedený aj pre výrobky pre komerčné a priemyselné použitie, ktoré energiu spotrebúvajú (napríklad chladiarenské miestnosti, mraziace boxy), ako aj tie, ktoré zabezpečujú jej úsporu (napríklad okenné rámy a zasklenie).
Novozvolený Parlament sa tiež bude zaoberať štítkom, ktorý by mal lepšie informovať nákupcov pneumatík o ich vlastnostiach v oblasti palivovej úspornosti, bezpečnosti, či hlučnosti.
Elektrický odpad: Komisia navrhla, vo svetle skúseností s jej implementáciou počas prvých rokov platnosti, novelizáciu smernice o odpade z elektrických a elektronických zariadení (WEEE) z roku 2002.
Parlament sa tiež bude zaoberať návrhom EK na novelizáciu smernice, ktorá zakazuje použitie niektorých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach.
Nelegálna ťažba dreva: poslanci v prvom čítaní podporili návrh Komisie zavádzajúci pravidlá pre predaj dreva v rámci EÚ, ktorého cieľom je bojovať proti nelegálnej ťažbe ako hlavnému dôvodu odlesňovania.
Rada ministrov zatiaľ k dohode nedospela, legislatíva sa môže vrátiť do Parlamentu v rámci druhého čítania.
Ochrana pôdy: poslanci sa zaoberali rámcom pre ochranu pôdy v procese prvého čítania.
Navrhovaná smernica by mala ukončiť fragmentáciu politiky v oblasti pôdy na úrovni EÚ, ktorej opatrenia sú v súčasnosti obsiahnuté v rôznych legislatívnych dokumentoch, pôvodne sa zaoberajúcich odpadom, pesticídmi, či ochranou prírody.
Rada ministrov zatiaľ k dohode nedospela, je teda možné, že predmetný návrh sa vráti do Parlamentu v rámci druhého čítania.
Doprava
Práva cestujúcich v autobusovej a námornej doprave: hneď, ako Rada ministrov schváli svoju pozíciu, pravidlá upravujúce kompenzáciu za meškanie a zrušenie cesty, či asistenciu pre zdravotne postihnutých cestujúcich budú k dispozícii novému Parlamentu v procese druhého čítania.
Akčný plán mestskej mobility: Európsky parlament požiadal Komisiu o predloženie návrhov v oblasti mestskej mobility, ktorá má priamy dopad na životné prostredie.
Eurovignette: po schválení legislatívy umožňujúcej členským štátom spoplatnenie nákladných automobilov za ich vplyv na životné prostredie a preťaženie ciest v prvom čítaní, sa stále čaká na rozhodnutie členských štátov v Rade ministrov.
Námorný priestor bez hraníc: Európska komisia predstavila plány na vytvorenie európskeho priestoru námornej dopravy bez bariér, s cieľom znižovať administratívne prekážky v preprave tovarov medzi prístavmi EÚ.
Novozvolení poslanci sa v danej oblasti budú zaoberať sériou nariadení a smerníc.
Budúcnosť dopravnej politiky - perspektíva do roku 2050: v pléne sa uskutočnia viaceré diskusie na tému vyhliadok udržateľnej dopravnej politiky.
Železnice: Komisia na jeseň v rámci postupu spolurozhodovania predloží iniciatívy, ktoré majú za cieľ zlepšiť fungovanie služieb medzinárodnej železničnej dopravy a odstraňovať v súčasnosti existujúce prekážky.
Na programe budú aj pravidlá riadenia koridorov pre nákladnú dopravu medzi jednotlivými členskými štátmi a to v rámci druhého čítania.
Inteligentný systém dopravy: Smernica týkajúca sa použitia informácií a komunikačných technológií so zámerom dosiahnutia vyššej bezpečnosti, nižšieho znečistenia a záťaže bola v predchádzajúcom volebnom období Parlamentom schválená v prvom čítaní.
Pozmeňovacie návrhy sa zamerali najmä cyklistov a chodcov a snahu poskytnúť garancie v oblasti ochrany údajov.
Cezhraničný systém vymáhania pokút za dopravné priestupky: zámerom legislatívy je zabezpečiť, aby vodiči, ktorí sa dopustia dopravného priestupku v inom členskom štáte ako je ten ich, boli identifikovaní a pokutovaní.
V prípade, že sa Rada dohodne na spoločnej pozícii, návrh sa dostane späť do Parlamentu v rámci druhého čítania.
V prvom čítaní schválili poslanci v decembri 2008 legislatívu, ktorá zakladá elektronický systém výmeny informácií o priestupkoch medzi krajinami, zároveň však vyjadrili znepokojenie v súvislosti s ochranou údajov.
Sledovanými by boli priestupky, ako napríklad prekročenie rýchlosti, vedenie vozidla pod vplyvom alkoholu, nepoužitie bezpečnostného pásu, či nezastavenie na červenej.
Financovanie bezpečnosti v leteckej doprave: v súvislosti s nariadením schváleným v predchádzajúcom legislatívnom období, ktoré rozširuje povinnosti v oblasti bezpečnosti sa očakáva, že Komisia predloží návrh na financovanie bezpečnostných opatrení v lietadlách a na letiskách.
Ochrana spotrebiteľa
Jasnejšie označovanie potravín: Diskusia o možnostiach modernizácie a zlepšovania označovania potravín bude v tomto legislatívnom období na pôde Parlamentu pokračovať.
Podľa návrhu Komisie by potravinárske výrobky mali obsahovať jasnejšie údaje o ich obsahu s dôrazom na zložky ako soľ, cukor alebo tuk.
Informácie o výživnej hodnote by boli povinné.
Jedlo podávané v reštauráciách a jedálňach by malo obsahovať informácie o prísadách, ktoré môžu vyvolať alergickú reakciu (podobne, ako v prípade "predbalených" potravín).
Návrh obsahuje aj ustanovenia zaoberajúce sa označovaním krajiny alebo miesta pôvodu.
Ochrana spotrebiteľa v zmluvnom práve: Aká miera harmonizácie je potrebná?
Táto diskusia, ktorá už v súčasnosti prebieha, je do istej miery kontroverzná, keďže niektoré návrhy Európskej komisie by viedli k zníženiu úrovne ochrany spotrebiteľa v niektorých členských štátoch.
Hlasovanie v rámci prvého čítania má Európsky parlament ešte len pred sebou, práce vo Výbore pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa sa však už začali.
Zdravie
Mobilita pacientov - zdravotná starostlivosť bez hraníc: Návrhom, ktorý umožňuje prístup pacientov k zdravotnej starostlivosti kdekoľvek v rámci EÚ sa novozvolený Parlament bude zaoberať v rámci druhého čítania.
Cieľom je objasnenie podmienok, za ktorých má pacient nárok na vyhľadanie starostlivosti v inom členskom štáte a ako budú náklady na takúto zdravotnú starostlivosť hradené.
Rada ministrov o návrhu ešte nerozhodla.
Transplantácie orgánov: Nová smernica, s ktorou prichádza Európska komisia, si kladie za cieľ, aby ľudské orgány určené na transplantáciu v rámci EÚ museli spĺňať rovnaké kritéria kvality a bezpečnosti, a aby sa tak zjednodušil proces ich výmeny medzi členskými štátmi.
Farmaceutický balíček: Ide o významný balíček opatrení navrhnutý Komisiou, ktorý sa zaoberá bojom proti nelegálnej distribúcii liekov, informáciami o predpisoch liekov a ochranou pacientov prostredníctvom posilňovania systému monitorovania bezpečnosti liečiv EÚ.
Parlament bude o návrhu hlasovať v procese prvého čítania.
Zamestnanosť a sociálne otázky
Pracovný čas: Vzhľadom na to, že Parlament a Rada nedospeli k dohode ohľadom smernice o pracovnej dobe, Komisia môže zvážiť vypracovanie nového návrhu, ktorý sa bude zaoberať pracovnou pohotovosťou (tzv. on-call).
Súčasná právna úprava totiž nie je v súlade s rozhodnutiami Európskeho súdneho dvora.
Materská dovolenka a snaha o rovnováhu medzi rodinou a prácou: "Rodinný balíček" mení pravidlá v oblasti materských dovoleniek.
Návrh Komisie, ktorý navrhoval predĺženie minimálnej materskej dovolenky zo 14 na 18 týždňov, bol parlamentným výborom rozšírený na 20 týždňov a 2 týždne povinnej otcovskej dovolenky.
Plénum sa však k hlasovaniu nedostalo, a tak v tomto legislatívnom období čaká novozvolených poslancov hlasovanie v prvom čítaní.
Mobilita pracovníkov a práva na dôchodok: smernica, ktorá si kladie za cieľ uľahčenie mobility pracovníkov prostredníctvom stanovenia minimálnych štandardov pre získanie doplnkových dôchodkových práv tak, aby pracovník pri odchode za prácou do zahraničia o právo na dôchodok neprišiel, bola Parlamentom schválená v rámci prvého čítania v júni 2007.
Rada ministrov sa zatiaľ na spoločnej pozícii nedohodla, a tak je možné, že táto téma sa opäť dostane na program novozvoleného Parlamentu v rámci druhého čítania.
Pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov: v nasledujúcom legislatívnom období sa poslanci budú musieť rozhodnúť, či by Komisia mala prísť s novým návrhom týkajúcim sa samostatne zárobkovo činných vodičov, na ktorých súčasná legislatíva EÚ v oblasti pracovného času nepamätá.
Priemysel
Práva v oblasti duševného vlastníctva: novozvolený Parlament sa bude musieť zaoberať hneď niekoľkými legislatívnymi návrhmi, o ktorých predchádzajúci Parlament už v rámci prvého čítania hlasoval.
Prvý z nich si kladie za cieľ zavedenie trestnoprávnych postihov na úrovni EÚ s cieľom posilniť autorské práva, kým ďalší sa zaoberá právnou ochranou priemyselného dizajnu.
Pravidlá ochrany reprodukovanej hudby budú taktiež predmetom schvaľovania v druhom čítaní potom, ako v prvom čítaní poslanci schválili predĺženie doby ochrany práv interpretov zo súčasných 50 na 70 rokov.
Parlament rovnako požadoval revíziu pravidiel ochrany v audiovizuálnom sektore.
Žiaden z týchto návrhov nebol zatiaľ v Rade ministrov schválený.
Telekomunikácie: "Telekomunikačný balíček" bude pravdepodobne predmetom zmierovacieho konania medzi Parlamentom a Radou potom, ako poslanci trvali na postupe, kedy môže byť prístup na internet obmedzený len na základe rozhodnutia súdu, ktoré bolo vydané vopred.
Investície do novej komunikačnej infraštruktúry, reforma využívania rádiového spektra, použitie regulačných opatrení, ochrana spotrebiteľov a súkromia, to sú niektoré aspekty tohto legislatívneho balíčka.
Je teraz na Rade, aby sa rozhodla, či bude pozíciu schválenú v EP akceptovať.
Testovanie na zvieratách: Návrh obmedzujúci používanie zvierat vo vedeckých experimentoch bol v pléne EP podporený v rámci prvého čítania.
Pozmeňovacie návrhy, ktoré boli Parlamentom schválené síce rozširujú opatrenia v prospech zvierat, na druhej strane dovoľujú istú mieru flexibility tak, aby nebránili výskumu v oblasti boja proti nemociam.
Hlasovanie v druhom čítaní už bude prebiehať v réžii novozvoleného Parlamentu.
Imigrácia a azyl
Nové pravidlá v oblasti azylu: nové návrhy v oblasti regulácie práva na azyl si kladú za cieľ vyriešiť nedostatky súčasného systému a zabezpečiť dôstojné životné podmienky pre žiadateľov o azyl v rámci celej Únie.
Podmienky väzby, prístupu na trh práce a situácia detí sú kľúčovými otázkami, ktorými sa daná právna úprava zaoberá.
Táto, v Parlamente už schválená legislatíva sa do pléna vráti v rámci druhého čítania.
Komisia zároveň navrhne doplnenie smernice o postupy pri udeľovaní a zrušení statusu utečenca.
Štatút sezónnych pracovníkov: daná legislatíva sa snaží o zjednotenie podmienok vstupu a pobytu pre sezónnych pracovníkov z krajín mimo EÚ s cieľom zabezpečenia ich právneho štatútu a posilnenia ich ochrany pred zneužitím.
Podpora obehu mozgov: návrh sa zaoberá prijímaním občanov tretích krajín za účelom štúdia, študentských a žiackych výmenných pobytov, školení alebo dobrovoľníckych služieb.
Občianske slobody
Sankcie za sexuálnu agresiu voči deťom: Európska komisia navrhuje väčšiu mieru harmonizácie, vrátane trestov páchateľom, ktorí sexuálne trestné činy spáchajú mimo územia EÚ.
Asistencia obetiam trestných činov: návrh si kladie za cieľ zabezpečenie potrebnej pomoci a podpory obetiam trestných činov vo všetkých členských štátoch naprieč EÚ.
Ochrana údajov proti vonkajším útokom: pôjde o návrh zameraný na ochranu EÚ voči útokom na ich informačné systémy, ktorý bude brať do úvahy najnovšie fenomény trestnej činnosti a vývoj technológie.
Prístup k dokumentom: Európsky parlament prijal pozmeňujúce návrhy k pôvodnému návrhu Komisie na revíziu existujúcej legislatívy, ponechajúc tak otvorené dvere dohode s Radou v prvom čítaní.
V prípade, že k dohode nedôjde, môže Komisia predložiť nový návrh.
Prístup na internet: v kontexte reformy telekomunikačného rámca, Parlament zablokoval dohodu s Radou trvajúc na tom, že prístup na internet je základným právom a akékoľvek prerušenie prístupu môže nastať iba po vopred vydanom rozhodnutí súdu.
Táto otázka bude s najväčšou pravdepodobnosťou diskutovaná v procese zmierovacieho konania v tomto funkčnom období.
Rybolov
Politika rybolovu: niektoré súčasti politiky rybolovu budú musieť byť do roku 2012 prehodnotené.
Komisia už začala konzultácie ohľadom ďalšej fázy (Zelená kniha z apríla 2009), hlasovanie v Parlamente sa očakáva v roku 2011.
Poľnohospodárska politika: prípravy a rozhodnutia ohľadom ďalšej reformy Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP), ktorá by sa mala uviesť do praxe v roku 2013, sa začnú skoro po zahájení nového legislatívneho obdobia Parlamentu.
Finančné rozhodnutia: koľko peňazí pre akcie a programy EÚ?
Nový finančný rámec pre EÚ po roku 2013 : Parlament bude spolu s členskými štátmi rozhodovať o budúcom rozpočtovom rámci, ktorý stanoví medze výdavkov EÚ na ďalších 7 rokov po roku 2013 a vyčlení finančné prostriedky na rozličné priority.
Hovoriť sa bude aj o britskom rabate.
Rozhodovať sa bude o vyčlenení prostriedkov na poľnohospodárstvo, štrukturálne fondy a ďalšie programy EÚ.
Rozpočet EÚ: prijíma sa každý rok.
Použitie zdrojov rozpočtu EÚ na vyváženie ekonomických problémov: Ide napríklad o finančné prostriedky, ktorých cieľom je dostať nezamestnaných späť do práce, či finančná pomoc oblastiam najviac postihnutým hospodárskou krízou.
Vonkajšie vzťahy a rozšírenie
Pôvodná Dohoda o partnerstve a spolupráci s Ruskom by mala byť v budúcnosti nahradená novou.
Na to, aby vstúpila do platnosti ju Parlament bude musieť formálne potvrdiť v procedúre vyjadrenia súhlasu.
Dohody o hospodárskom partnerstve (EPAs): Poslanci sa prostredníctvom procedúry vyjadrenia súhlasu budú tiež zaoberať novými obchodnými dohodami so 76 africkými, karibskými a pacifickými (ACP) krajinami.
Participácia Izraela na programoch Spoločenstva: Výbor EP pre zahraničné veci odložil svoj súhlas v súvislosti s posilnením účasti Izraela na programoch Spoločenstva v rámci Európskej susedskej politiky.
Plénum Parlamentu sa k návrhu vyjadrí v tomto legislatívnom období.
Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Chorvátsko a Turecko: sú oficiálnymi kandidátmi na členstvo v Európskej únii.
Diskusia o ich pripravenosti a možných dátumoch pristúpenia bude súčasťou parlamentnej agendy nasledujúcich rokov.
Akékoľvek ďalšie rozšírenie EÚ si vyžaduje súhlas EP.
Významným mesiacom z hľadiska rozširovania EÚ bude október 2009, kedy Európska komisia zverejní správy o pokroku Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónska, Chorvátska, či Turecka, ale aj Albánska, Bosny a Hercegoviny, Čiernej hory, Srbska a Kosova.
Inštitucionálne otázky
Ustanovenie novej Európskej komisie: Parlament bude musieť hlasovať o podpore Radou navrhovanému predsedovi Európskej komisie.
Podľa zmluvy z Nice je na jeho schválenie potrebná jednoduchá väčšina, kým Lisabonská zmluva vyžaduje absolútnu väčšinu všetkých poslancov EP (369 hlasov).
Parlament tiež bude hlasovať o Komisii ako celku (jednoduchou väčšinou podľa oboch zmlúv).
Dátum hlasovania o celej Komisii bude záležať od výsledku írskeho referenda a stavu procesu ratifikácie Lisabonskej zmluvy vo všetkých členských štátov, nakoľko postup schvaľovania a počet komisárov by bol v prípade vstupu Lisabonskej zmluvy do platnosti odlišný.
Mandát súčasnej Komisii vyprší koncom októbra 2009.
Nominácia členov rozličných orgánov a inštitúcií: ide napríklad o nových členov Výkonnej rady Európskej centrálnej banky, ombudsmana a pod. (konzultačný postup).
Noví členovia eurozóny : Parlament musí predložiť svoje stanovisko pred akýmkoľvek rozšírením Hospodárskej a menovej únie.
Napriek tomu, že hlasovanie nie je záväzné, má svoj politický význam.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
České predsedníctvo
2009-07-09 - 18:04
Česká republika sa počas svojho polročného predsedníctva od januára do júna 2009, ktorého ústredným mottom bola "Európa bez bariér", zamerala na tri programové priority: ekonomika, energetika a Európska únia vo svete.
Počas týchto šiestich mesiacov bolo v spolupráci s Komisiou a Európskym parlamentom schválených vyše 80 legislatívnych aktov, ktoré reagovali aj na prehlbujúcu sa hospodársku krízu, či krízu energetickú, ktorá zasiahla krajiny EÚ v prvom štvrťroku 2009.
V oblasti diplomacie a zahraničných vzťahov sa Praha zasadila za obnovenie dodávok ruského plynu cez Ukrajinu do krajín Spoločenstva, či program Východného partnerstva medzi členskými štátmi EÚ a niektorými bývalými republikami Sovietskeho zväzu, v súvislosti s inštitucionálnou reformou obsiahnutou v Lisabonskej zmluve presadila dohodu ohľadom garancií pre Írsko.
Pod českým vedením sa uskutočnilo sedem samitov na najvyššej úrovni, vrátane samitu EU27-USA, EU - Čína, samitu o zamestnanosti, či Južnom koridore.
Českí predstavitelia zastupovali záujmy EÚ na samite G20 v Londýne a podieľali sa na prípravách na Kodanskú klimatickú konferenciu plánovanú na koniec roka 2009.
Zoznam legislatívnych aktov schválených počas českého predsedníctva obsahuje okrem iného aj súbor noriem tvoriacich plán obnovy vo finančnej aj energetickej oblasti, ďalšie smernice a nariadenia sa týkali oblasti konkurencieschopnosti, dopravy, telekomunikácií a informačnej spoločnosti, ale aj životného prostredia, zamestnanosti a sociálnej politiky, poľnohospodárstva, spravodlivosti, či kultúry.
Vláda premiéra Mirka Topolánka, ktorá predsedala bloku 27 členských štátov EÚ stratila v marci 2009 dôveru českej Poslaneckej Snemovne, čo de facto ponechalo predsedníctvo Európskej rady bez politickej legitimity.
Nová, úradnícka vláda premiéra Jana Fischera bola vymenovaná 8. mája 2009.
Na ustanovujúcom zasadnutí Európskeho parlamentu v Štrasburgu bude odchádzajúce české predsedníctvo reprezentovať premiér Jan Fischer .
Stránka českého predsedníctva
SK
1
LINK
http://www.eu2009.cz/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
Inštitúcie
Švédske predsedníctvo
2009-07-09 - 18:04
1. júla 2009 prevzalo rotujúce predsedníctvo po Českej republike Švédske kráľovstvo.
Medzi svoje priority zaradilo prekonanie a zmierňovanie dopadov globálnej hospodárskej krízy a to najmä na rast ekonomiky a zamestnanosť.
Švédske predsedníctvo sa zameria aj na boj proti klimatickým zmenám, vrátane snahy o dosiahnutie dohody počas Kodanskej klimatickej konferencie v decembri 2009.
Švédsko predsedá Európskej rade v čase ustanovujúcej schôdze Európskeho parlamentu, a v období, kedy vyprší mandát pôvodnej Komisii a bude potrebné ustanoviť novú.
Proces jej schvaľovania v Rade aj v Parlamente bude závisieť od toto, kedy a či vstúpi Lisabonská zmluva do platnosti.
Priority švédskeho predsedníctva predstaví na ustanovujúcom zasadnutí Európskeho parlamentu v Štrasburgu švédsky premiér a súčasný predseda Európskej rady Fredrik Reinfeldt.
Trio francúzskeho, českého a švédskeho predsedníctva si stanovilo za svoje ciele implementáciu Lisabonskej stratégie, podporu konkurencieschopnosti EÚ, ale aj ciele súvisiace s udržateľným rozvojom a boj proti klimatickým zmenám.
V oblasti rozširovania mienili sústrediť svoju aktivitu na západný Balkán, v Európskej susedskej politike zasa na stredomorskú a východnú dimenziu.
Predstavitelia Švédskeho predsedníctva
Fredrik Reinfeldt
predseda vlády
Anders Borg
minister financií
Andreas Carlgren
minister životného prostredia
Beatrice Ask
ministerka spravodlivosti
Carl Bildt
minister zahraničných vecí
Cecilia Malmström
ministerka pre európske záležitosti
Cristina Husmark Pehrsson
ministerka pre sociálne zabezpečenie
Eskil Erlandsson
minister pre poľnohospodárstvo
Ewa Björling
ministerka obchodu
Gunilla Carlsson
ministerka pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu
Göran Hägglund
minister zdravotníctva a sociálnych vecí
Jan Björklund
minister školstva
Lena Adelsohn Liljeroth
ministerka kultúry
Maria Larsson
ministerka pre starostlivosť o starších
a verejné zdravie
Mats Odell
minister pre samosprávu a finančné trhy
Maud Olofsson
ministerka pre podnikanie a energetiku, vicepremiérka
Nyamko Sabuni
ministerka pre integráciu a rovnosť pohlaví
Sten Tolgfors
minister obrany
Sven Otto Littorin
minister pre zamestnanosť
Tobias Billström
minister pre migráciu a azylovú politiku
Tobias Krantz
minister pre vyššie vzdelávanie a výskum
Åsa Torstensson
ministerka spojov
Stránka švédskeho predsedníctva
SK
1
LINK
http://www.se2009.eu/en
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-006-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-007-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-008-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-009-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-010-SK DOC XML V0//SK
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-011-SK DOC XML V0//SK
