KONEČNÉ ZNENIE
A6-0372/2005
28.11.2005
SPRÁVA
o návrhu Juana Ramalla Massaneta za člena Dvora audítorov
(C6‑0342/2005 – 2005/0814(CNS))
Výbor pre rozpočtovú kontrolu
Spravodajca:
José Javier Pomés Ruiz
PR_CNS_art101
PE 364.896v02-00
OBSAH
Strana
NÁVRH ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU...................................................3
PRÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS JUANA RAMALLA MASSANETA................................................4
PRÍLOHA 2: ODPOVEDE JUANA RAMALLA MASSANETA NA DOTAZNÍK...... ....6
POSTUP...................................................................................................................................14
NÁVRH ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
o návrhu Juana Ramalla Massaneta na člena Dvora audítorov
( C6‑0342/2005 – 2005/0814(CNS) )
Európsky parlament,
– so zreteľom na článok 247 odsek 3 Zmluvy o ES a článok 160 B odsek 3 Zmluvy Euratom, na základe ktorých sa Rada poradila s Parlamentom ( C6-0342/2005 ),
– keďže na schôdzi, ktorá sa uskutočnila 24. novembra 2005, Výbor pre rozpočtovú kontrolu vypočul kandidáta Rady na členstvo vo Dvore audítorov a posúdil jeho kvalifikáciu s ohľadom na kritériá upravené článkom 247 ods. 2 Zmluvy o ES a článkom 160b ods. 2 Zmluvy Euratom,
– so zreteľom na článok 101 rokovacieho poriadku,
– so zreteľom na správu Výboru pre rozpočtovú kontrolu ( A6-0372/2005 ),
1. súhlasí s návrhom Juana Ramalla Massaneta na člena Dvora audítorov;
2. poveruje svojho predsedu/predsedníčku, aby toto rozhodnutie odovzdal Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ostatným inštitúciám Európskeho spoločenstva a kontrolným úradom členských štátov.
PRÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS JUANA RAMALLA MASSANETA
Narodil som sa v Palma de Mallorca, v roku 1943.
Získal som doktorát práv, na Univerzite Complutense v Madride (1971).
Moje hlavné činnosti boli na univerzitnej úrovni.
Výskumný pracovník (1969/74) a docent finančného a daňového práva, Právnická fakulta, Univerzita Complutense Madrid (1975/76).
Profesor, Univerzita Valladolid (1976) a Univerzita Baleárske ostrovy (1977/89).
Ďalšie štúdium na Univerzite vo Viedni (1970) a Heidelbergu (1972 a 1974) pod vedením profesora Klausa Vogela.
Dekan Právnickej fakulty (1978/80); prorektor Univerzity (1980/82).
Zástupca policajného sudcu, Vyšší súdny dvor Baleárskych ostrovov (1979/81).
V súvislosti s mojimi akademickými činnosťami som publikoval veľké množstvo textov na témy týkajúce sa mojej špecializácie:
A) Fiškálna decentralizácia: „El sistema financiero de las corporaciones locales en el derecho alemán“ (1976); „Incidencia de la Constitución española de 1978 en materia de fuentes normativas de las Comunidades Autónomas“ (1979); „El control de la Hacienda no estatal por el Tribunal de Cuentas“ (1982); „El reparto de competencias tributarias entre los distintos ámbitos de gobierno“ (1988); „Autonomía y suficiencia en la financiación de las Haciendas Locales“ (1993); „Asimetría del poder tributario y del poder de gasto de las Comunidades Autónomas“ (1993); „Estructura constitucional del Estado y Ley General Tributaria“ (1994); „Sistema y modelos de financiación autonómica“ (1994); „La necesaria reforma de las Haciendas Locales en el Estado de las Autonomías“ (1995); „Contenido, instrumentos y límites de la corresponsabilidad fiscal“ (1995); „Constitución y Presupuestos Generales de las Comunidades Autónomas“ (1996); „Las relaciones interadministrativas en la aplicación de los tributos“ (1996); „Elementos jurídicos de la financiación autonómica“ (2001); „Principios tributarios y puntos de conexión“ (2005).
B) Zdroje daní: „Derecho Constitucional y Derecho Financiero“ (1981); „Condicionamientos constitucionales de la codificación tributaria“ (1993); „Tasas, precios públicos y precios privados“ (1996); „Hacia un concepto constitucional de tributo“ (1997). „El bloque presupuestario en España: presupuesto, acompañamiento, estabilidad“ (2003). „ El Decreto-ley en materia tributaria“ (2003), „Hecho imponible y cuantificación de la prestación tributaria“ (1978); „La unidad familiar como sujeto en el ordenamiento tributario español“ (1980); „Régimen fiscal de determinados activos financieros“ (1985); „Tributación de entidades de previsión social“ (1990); „El tipo de gravamen“ (1991); „Aspectos fiscales de la libre circulación de capitales en la Comunidad Europea“ (1992); „Incrementos patrimoniales por operaciones entre no residentes“ (1993); „La eficacia de la voluntad de las partes en las obligaciones tributarias“ (1996); „Las nuevas reglas de determinación de la base imponible en el Impuesto sobre Sociedades“ (1997); „ La Directiva 90/435/CE relativa al Régimen Fiscal Común aplicable a las sociedades matrices y filiales.
La experiencia española“ (2001); „La revisión de actos tributarios en vía administrativa“ (2004).
C) Opäť v akademickom kontexte, do španielčiny som preložil nasledovné klasické práce [uvedené sú názvy v španielčine]: H. Nawiasky: „Cuestiones fundamentales del Derecho Tributario“ (1926); L. Trotabas: „Ensayo sobre el Derecho Fiscal“ (1928); F. Geny: „El particularismo del Derecho Fiscal“ (1931).
Bol som všeobecným spravodajcom na 13. študijných dňoch Inštitútu pre daňové právo Latinskej Ameriky (1987) a na 45. kongrese Medzinárodnej fiškálnej asociácie (1991).
Politické činnosti: Člen španielskej Dolnej snemovne (Cortes Generales) počas druhého a tretieho legislatívneho obdobia (1982/89).
Počas tohto obdobia som bol predsedom Výboru pre hospodárstvo, obchod a financie (1983/89) a členom Výboru pre rozpočet a Výboru pre vonkajšie veci.
Zastupoval som španielsky parlament na zasadnutiach Medziparlamentnej únie (1985/89).
Bol som členom Spoločného výboru Kongres/Senát zodpovedného za vzťahy s Dvorom audítorov na preskúmanie štátnych účtov (1984/89).
Ako profesor finančného a daňového práva na Autonómnej univerzite v Madride (1989/2005) som vykonával niekoľko medzinárodných kontrol (Národné zhromaždenie Nikaragui, príprava daňového zákonníka, Managua, 1992; Ministerstvo decentralizácie, Venezuela, Medzivládny fond pre projekt decentralizácie, Karakas, 1993; Vláda Paraguaja, Biely dokument o inštitucionálnej reforme, Asunción, 2002).
Bol som poradcom Inštitútu fiškálnych štúdií (patrí pod španielske Ministerstvo financií – 1990/95), podieľal som sa na „Správe o ekonomickom a finančnom riadení verejných výdavkov v Španielsku“ (1993).
Bol som zodpovedný za prípravu a vypracovanie návrhov odvolaní na Ústavný súd proti zákonom oprávňujúcim španielsky štátny rozpočet (rozpočty pre roky 1997, 1999, 2000 a 2002).
PRÍLOHA 2: ODPOVEDE JUANA RAMALLA MASSANETA NA DOTAZNÍK
Výkon funkcie
1.
Čo si myslíte o kritike vyhlásenia o vierohodnosti, ktorú vyjadril Parlament v správe o absolutóriu z roku 2003 a v pracovných dokumentoch k semináru o finančnom riadení?
Pre niekoho ako som ja, ktorý sa po prvýkrát zaoberá vnútorným fungovaním Dvora audítorov a iných inštitúcií Spoločenstva, sa vyhlásenie o vierohodnosti javí ako jedna z najrozpornejších vecí, pokiaľ ide o rôzne orgány a dokumenty týkajúce sa rozpočtu EÚ.
Domnievam sa, že je to nesmierne zložitá problematika, a preto mám pocit, že by bolo nevhodné, aby som sa v tomto okamihu vyjadroval ku kritike vyhlásenia o vierohodnosti, ktorú vyjadril Parlament.
V každom prípade, na základe dokumentov dostupných na internetovej stránke Dvora audítorov, môžem uviesť niekoľko pripomienok ako odpoveď na túto otázku.
Ročná správa Dvora audítorov za rok 2003 venuje svoju Kapitolu I vyhláseniu o spoľahlivosti, upozorňuje (v bode VI) na nedostatky a chyby nielen Komisie, ale aj členských štátov pri uskutočňovaní výdavkov v určitých oblastiach (záručná sekcia Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF), štrukturálnych operácií, výskumných programov, vonkajších aktivít, predvstupovej pomoci).
Na základe správy prijal EP svoje rozhodnutie o absolutóriu doložené početnými pripomienkami (celkom 179, ale len 30 k Dvoru audítorov a vyhláseniu o vierohodnosti).
Kritika Parlamentu zahŕňa veľmi široké rozmedzie, ale domnievam sa, že sú to dva hlavné aspekty: 1) veľa kritiky, ktorá sa môže objaviť v súvislosti s Dvorom audítorov, v skutočnosti smeruje na členské štáty a Komisiu; 2) skutočnosť, že Dvor audítorov sa vyjadril negatívne ohľadom vyhlásení o vierohodnosti počas desiatich rokov, čo si vyslúžilo výčitky Parlamentu (bod 13), je potrebné dať do súvislosti s úlohou Dvora, pri kontrole zákonnosti a správnosti uskutočnených transakcií, pri upozorňovaní na činnosti orgánov zodpovedných za plnenie výdavkov.
Ako zdôrazňuje EP, s najväčšou pravdepodobnosťou potrebujeme zlepšiť kritériá a metódy pre vyhlásenie o vierohodnosti, rovnako ako pre jeho prezentáciu (pozri body 30, 32, 33, 36, atď.) a zároveň pripomína, že to je záležitosť výhradne pre Dvor audítorov.
Za daných okolností mám názor, že celkový záver absolutória Parlamentu pre rok 2003 by mal byť taký, že je nevyhnutné vyvinúť spoločné úsilie zo strany inštitúcií Spoločenstva a členských štátov, aby sa dosiahol cieľ, ktorý sme si dali, inými slovami, zabezpečiť, aby postupy tvorby rozpočtu a realizácie pre príjmy aj výdavky boli predmetom vyhlásenia o vierohodnosti, ktoré zodpovedá skutočnosti.
Domnievam sa, že „pracovné dokumenty k semináru o finančnom riadení“ sa týkajú zasadnutia Výboru pre rozpočtovú kontrolu zo 4. októbra 2005.
Tieto dokumenty, či už vznikli v Dvore audítorov, Parlamente alebo niekde inde, boli pre mňa mimoriadne užitočné pri skúmaní problematiky vyhlásenia o vierohodnosti, hoci pôsobia dojmom, že neistoty a pochybnosti obklopujúce tento nástroj zdieľajú tí, ktorí sú s nimi najviac oboznámení.
2.
Ako môže Dvor audítorov prispieť k šíreniu pozitívneho obrazu o Európskej únii medzi európskymi občanmi?
Ako by bolo možné zlepšiť prezentovanie správ Dvora audítorov a väčšmi ich sprístupniť verejnosti?
Povinnosťou Dvora audítorov je kontrolovať príjmy a výdavky Únie a zaistiť správne finančné riadenie.
Som presvedčený, že ak si Dvor so všetkou zodpovednosťou plní svoje povinnosti v súlade so zmluvami (články 246, 247 a 248 Zmluvy o ES), môže poskytnúť rozhodujúce prispenie k obrazu Únie.
Ako inštitúcia Únie, jeho zodpovedná a nekompromisná povaha znamená pre občanov Európy záruku.
Pri výkone svojej funkcie musí Dvor odolať pokušeniu, odkiaľkoľvek by pochádzalo, aby kritizoval nezrovnalosti za každých okolností alebo tak spraviť pre záujmy odlišné od svojej úlohy.
Boj proti podvodu a proti všetkým nezákonným činnostiam, ktoré majú vplyv na finančné záujmy Spoločenstva je úlohou nielen pre Spoločenstvo, ale i pre členské štáty (článok 280 odsek 1 Zmluvy o ES).
Skutočnosť, že Dvor má sklony vytvárať pozitívny obraz o Únii ako takej, by nemohla zabrániť vytváraniu negatívneho obrazu jeho účtov a finančného riadenia.
Pokiaľ ide o takú zložitú problematiku ako sú účty EÚ a ich riadenie, informácie, ktoré existujú sú nevyhnutne komplexné.
Veľká časť toho nemusia byť vôbec reálne informácie: kvalita je dôležitejšia ako kvantita.
V tomto momente netvrdím, že som informovaný o všetkých aspektoch terajšej a minulej činnosti Dvora pokiaľ ide o prezentáciu jeho správ, a preto je pre mňa ťažké navrhnúť, ako by mohli byť vylepšené.
Rozhodnutie č. 92/2004 (články 69, 70 a 71) ustanovuje v tejto súvislosti niekoľko smerníc, ktoré by sa mohli ukázať ako užitočné.
V každom prípade a berúc do úvahy výhrady, ktoré som vyslovil ohľadom súčasného stavu svojich vedomostí, dovolím si zdôrazniť dva faktory.
Prvý, potrebujeme využiť všetky príležitosti, ktoré ponúkajú nové technológie, predovšetkým internet a ich potenciál pre demokraciu a ľahkosť prístupu.
Druhý, výsledky práce Dvora audítorov by mohli byť užitočne sprístupnené tým predstaviteľom verejnosti, ktorí dostávajú finančné prostriedky z rozpočtu v súlade s politikami Spoločenstva.
Mohlo by sa zvážiť poskytovanie informácií na primeranej územnej úrovni (regióny, obce) o výsledkoch kontrol Dvora audítorov a jeho zisteniach o riadení dotyčných čiastok, spolufinancovaných alebo iných.
3.
Aké by mali byť hlavné znaky kultúry správneho finančného riadenia v sektore verejnej správy?
Zdá sa mi, že táto otázka, ktorá sa netýka samotnej rozpočtovej kontroly, podnecuje počiatočné zváženie.
Podľa môjho názoru, myšlienka kultúry finančného riadenia vopred predpokladá absenciu svojvôle.
Riadenie si vyžaduje prinajmenšom dve kritériá: právnu istotu v okamihu správy a predošlé a následné povedomie o vykonaných činnostiach.
Politické spoločenstvo nemôže mať dve protichodné kultúry, ktoré existujú súčasne.
Teda, svojvoľný politický systém nie je zlučiteľný s „kultúrou správneho finančného riadenia“.
Z toho vyplýva, že nevyhnutnou podmienkou toho, aby bolo finančné riadenie správne a poriadne, musí byť demokratický politický systém založený na rozdelení právomocí a podporený vyhlásením práv a povinností občanov.
Existuje jeden problém vzhľadom na finančné riadenie vlastných zdrojov Únie, a to že sú vykonávané správami členských štátov (DPH, colné poplatky), ktoré môžu zlyhať pri výbere určitej sumy kvôli tomu, že daňovník práve prežíva finančné ťažkosti alebo kvôli tomu, že dotyčné sumy sú minimálne alebo nevyrovnávajú riziká a náklady na vyberanie úradmi.
Dvor audítorov potrebuje kontrolovať použitie daňových postupov týkajúcich sa vyberania tých prostriedkov, na ktorých sa zúčastňuje Únia.
Finančné riadenie verejných výdavkov v sektore verejnej správy, či už patrí Spoločenstvu, alebo nie, potrebuje preukázať základný znak, menovite transparentnosť, v súlade s nasledovnými kritériami: 1) podmienkou pre riadenie je správna tvorba rozpočtu, ktorá sa drží princípu rozpočtovej špecifickosti, nestanovuje súhrnné sumy a položky, ktoré musia byť potom vysvetlené v konkrétnych podmienkach manažérmi; tu je potrebná jasná definícia cieľov a programov, ktoré majú byť uskutočnené s výdavkovými záväzkami, ktoré nebudú prijaté bez príslušného rozpočtového prídelu; 2) z hľadiska orgánov alebo pracovníkov zodpovedných za riadenie musí existovať presná definícia kompetencií a zodpovedností všetkých zúčastnených; 3) musia existovať jasné smernice týkajúce sa úloh a cieľov stabilnej povahy, ktoré si pre uskutočnenie nevyžadujú obrovské organizačné úsilie: tie by mali riadiť postup realizácie výdavku manažérmi, mali by stanoviť potrebnú dokumentáciu (pre správu Spoločenstva a konečných príjemcov) pre odôvodnenie výdavku a mali by zaistiť, že všetky fázy výdavku sú sprevádzané zásahom vnútornej a simultánnej povahy.
Na konci tohto postupu by mala správa Dvora audítorov slúžiť na poskytnutie spätnej väzby pre budúce rozhodnutia, na základe vyhodnotenia riadenia podľa princípov ekonomiky (využitie najmenších množstiev zdrojov), účinnosti (miera, do akej boli navrhnuté ciele splnené v rámci limitov plánu bez ohľadu na hospodárnosť prostriedkov použitých na ich dosiahnutie) a efektivity (či boli zdroje rozdelené tak, aby minimalizovali náklady a čo najviac zvýšili prínosy).
4.
Dvor audítorov v súlade so Zmluvou pomáha Európskemu parlamentu pri výkone jeho právomocí v oblasti kontroly plnenia rozpočtu.
Ako by ste opísali vaše úlohy vzhľadom na podávanie správ Európskemu parlamentu, a najmä Výboru pre rozpočtovú kontrolu?
Ako by ste reagovali v prípade, ak by Parlament vyzval Dvor audítorov, aby pripravil správu o určitej oblasti záujmu?
Dvor audítorov sa neustále musí snažiť udržať si svoju úplnú nezávislosť od všetkých ostatných inštitúcií a orgánov.
Táto nezávislosť je zlučiteľná s jeho nástrojovou pozíciou naproti Parlamentu a Rade (článok 248 odsek 4 Zmluvy o ES), keďže to v podstate nie je koniec.
Rovnováha rozpočtových právomocí Únie znamená, že inštitúcie kompetentné pre prijatie rozpočtu musia byť zároveň kompetentné pre konečné schválenie jeho plnenia.
Ak so sebou prijatie rozpočtu prináša prijatie prognóz príjmu počas daného obdobia a schválenie splnomocnenia Komisie, aby minula určité sumy na navrhnuté účely, z toho demokraticky vyplýva, že by to mali byť oprávňujúce inštitúcie, ktoré napokon schvália použitie Komisiou pripravené nimi, inými slovami plnenie rozpočtu (článok 276 odsek 1 Zmluvy o ES).
Funkciu, ktorú by som v tejto súvislosti vykonával, ak by som bol menovaný do Dvora audítorov, by bola vykonávaná v súlade s odbornými kritériami a na kolektívnych základoch spolu s inými členmi Dvora audítorov (článok 1 a 23 vnútorného poriadku Dvora audítorov, 2004; dodatočné ustanovenia rozhodnutia č. 92/2004).
V súlade s organizáciou práce Dvora by bola táto funkcia určená jeho predsedom, týkajúca sa dvoch kľúčových nástrojov: ročnej správy a zvláštnych správ, stanovísk a pripomienok (článok 248 odseky 1, 2 a 4 Zmluvy o ES).
Je evidentné, že táto pomoc Parlamentu a Rade by fungovala predovšetkým prostredníctvom Výboru pre rozpočtovú kontrolu, na ktorý sa správy môžu podávať (článok 66, Rozhodnutie č. 92/2004).
Je nevyhnutné vziať do úvahy motívy a záujmy, ktoré predstavujú základ žiadostí Parlamentu pre správy pripravované pre Dvor a Dvor potrebuje byť pozorný.
Spolupráca dvoch inštitúcií tvorí základ spoľahlivej vonkajšej kontroly, ktorá povoľuje schválenie výkonu politických zodpovedností Komisiou.
Tieto žiadosti preto bližšie a dôkladne preskúmam za základe toho, že by mali zodpovedať všeobecným záujmom Únie a mali by byť podporované parlamentnými orgánmi (pokiaľ možno prejsť cez Výbor pre rozpočtovú kontrolu).
V každom prípade je konečné rozhodnutie o tom, či vypracovať správu, na Dvore audítorov.
5.
Ako viete, Komisia uskutočňuje revíziu svojho nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Aký by mohol byť prípadný prínos tejto zmeny?
Nariadenie o rozpočtových pravidlách je základným textom pre prácu Únie, pretože obsahuje pravidlá na rozhodnutie a výkon rozpočtu a na prezentáciu a kontrolu účtov.
Keďže musí brať do úvahy reálne okolnosti, nie je prekvapujúce, že by malo byť často pozmenené a doplnené v súlade s bodom, kde terajšie nariadenie (2002), ktoré je výsledkom úplnej reformy svojho predchodcu, ustanovuje svoju vlastnú revíziu každé tri roky (alebo ak je to potrebné, dokonca skôr ako po troch rokoch).
Revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách na rok 2005 už prebieha (3. máj 2005).
Keďže nie som členom žiadnej z inštitúcií Únie a nemám s nimi žiadne skúsenosti, moje názory v tomto bode by mali byť chápané ako čisto intuitívne - približné odhady, snáď teoretickej povahy, ktorá možno neodráža skutočný stav vecí v Únii.
Navrhované zmeny nariadenia o rozpočtových pravidlách sú zamerané na: zjednodušenie pravidiel účasti vo verejnej súťaži a pre udelenie dotácií; objasnenie a vysvetlenie pravidiel metód riadenia; a zlepšenie účinnosti a transparentnosti.
Tieto ciele sa môžu odraziť napríklad v zmiernení byrokracie pre udelenie dotácií alebo v zjednodušení postupov finančného riadenia zavedením jednotných opatrení alebo nahradením preukázateľného dôkazu vyhlásením pod prísahou.
Hovorí sa, že tieto opatrenia budú mať dva pozitívne účinky („prínos“ spomínaný v otázke): pre príjemcov občanov to bude okamžite menej byrokracie; a pre riadiace orgány Spoločenstva to bude väčšia pružnosť a účinnosť pri výkone rozpočtu a pri dosahovaní navrhnutých politických cieľov.
Ak nové pravidlá začlenia princípy, že pravidlá by nemali vyžadovať neúmerné organizačné úsilie a že ich ciele by mali byť jasne vymedzené (viď odpoveď na otázku 3), bude nevyhnutné nájsť rovnováhu medzi dvoma potenciálne protikladnými hodnotami: na jednej strane administratívna pružnosť; na druhej správne finančné riadenie a ochrana finančných záujmov Únie.
6.
Akú úlohu by mohli zohrávať národné audítorské inštitúcie v rámci pomoci pri zabezpečovaní správneho využívania finančných prostriedkov EÚ vo svojich krajinách?
Existuje zjavná spojitosť medzi výdavkovým rozpočtom Spoločenstva a členských štátov.
Ak spomenieme, že prinajmenšom 80% rozpočtu Spoločenstva sa vykonáva na národných úrovniach (záručná sekcia Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF) a štrukturálne fondy), je jasné, že kontrolné postupy, nielen vnútorné postupy Komisie vykonávané spoločne s výdavkami, ale aj vonkajšie a posteriori kontroly Dvora audítorov účtov a operácií, sa budú vzájomne ovplyvňovať s tými, ktoré vykonávajú vlastné vnútorné a vonkajšie kontrolné orgány členských štátov.
Keďže niektoré členské štáty používajú kombinovanú štruktúru, taktiež potrebujeme vziať do úvahy vnútorné a vonkajšie kontrolné orgány na príslušných politických a administratívnych úrovniach.
Kým má jedno a to isté euro prejsť niekoľkými rôznymi rozpočtami predtým, ako sa dostane ku konečnému príjemcovi, vyplýva z toho, že kontrolné činnosti vo vzťahu k tomuto euru môžu vziať do úvahy všetky tieto rozpočty.
Potom je jasné, že je povinnosťou uviesť do súladu dva typy kontroly (vnútorná a súčasne vykonávaná/vonkajšia a a posteriori) a zároveň rôzne úrovne alebo oblasti právomoci, ktoré v Únii existujú súčasne.
Samozrejme, Výbor pre rozpočtovú kontrolu pripravil v tomto zmysle pred pár rokmi návrh, v súvislosti s prácou na programe SEM 2000.
Teraz nie som v pozícii, aby som vyjadril názor pokiaľ ide o to, či by výsledky kontroly jedným kontrolným orgánom mali byť považované za dostatočné pre iné podobné kontrolné orgány.
Alternatívny prístup by mohol zvážiť prijatie prístupu legislatívnej harmonizácie Spoločenstva – ako v prípade daňových zdrojov - aby sa dosiahla väčšia jednotnosť kontrolných postupov pre výdavky.
7.
Viete si predstaviť určité zmeny v štruktúre Dvora audítorov, ktoré by mohli zvýšiť jeho efektívnosť?
Myslím, že by bolo obtiažne a určite nerozumné, aby som v súvislosti s touto témou uviedol akýkoľvek návrh bez toho, aby som bol plne informovaný o vnútornom fungovaní Dvora audítorov, ktorého členom sa dúfam stanem.
Predtým ako odpoviem, potreboval by som radu od skúsenejších členov.
V každom prípade si myslím, že je niekoľko faktorov, ktoré by sa mohli uplatniť, ak zvažujeme akékoľvek zmeny v štruktúre Dvora audítorov.
Po prvé, Zmluva z Nice stanovuje možnosť vytvorenia komôr v rámci Dvora audítorov.
Po druhé, Dvor audítorov je už teraz vytvorený na základe štyroch skupín (a Skupina CEAD) a zdá sa, že je to v súlade s možnosťou vytvárania komôr.
Po tretie, v prípade, ak by bol Dvor audítorov rozdelený do komôr, niektoré záležitosti (stanoviská, správy, pripomienky) by mohli byť prediskutované a prijaté príslušnou komorou bez toho, aby sa nimi zaoberalo plenárne zasadnutie, zatiaľ čo ostatné (samozrejme vrátane ročnej správy) by ostali záležitosťou plenárneho zasadnutia.
Nezávislosť
8.
Ako by ste charakterizovali Váš záväzok byť nezávislým pri výkone svojej funkcie a ako si konkrétne predstavujete uskutočňovanie tejto zásady v praxi?
Pri výkone svojej funkcie sa ako člen Dvora audítorov budem riadiť princípmi zakotvenými v článku 247, odsek 4 Zmluvy o ES, ako sú doplnené záväzkami stanovenými v kódexe správania Dvora audítorov (december 2004), v článku 3 pravidiel Dvora audítorov a v článkoch 5 a 6 rozhodnutia č. 92/2004, ktorým sa vykonáva vnútorný poriadok Dvora audítorov.
Zo subjektívneho hľadiska znamená nezávislosť prinajmenšom neprijatie odporúčaní a stále menej príkazov od kohokoľvek a to, aby som vo svojich rozhodnutiach nebol ovplyvnený žiadnymi možnými reakciami – ktoré boli dosiahnuté na kolektívnom základe – či už by boli od verejných orgánov (EÚ alebo iných), súkromných orgánov (napr. v členských štátoch) alebo záujmových skupín, ktoré budú nevyhnutne ovplyvnené aktivitami Únie a hlavne jej rozpočtom.
Domnievam sa, že z objektívneho hľadiska budem svoju funkciu vykonávať nezávisle, ak ju budem vykonávať poctivo a dôkladne, čo sa týka kritérií, ktoré majú byť využité a využitím odborných štandardov rozpočtovej kontroly, zatiaľ čo sa zdržím akéhokoľvek konania okrem úplnej oddanosti Dvoru audítorov.
Z tohto pohľadu považujem za záruky nezávislosti dodržiavanie pravidiel nezlučiteľnosti a výlučnú oddanosť Dvoru audítorov.
9.
Mohli by ste Európskemu parlamentu uviesť podrobnosti o vašich predchádzajúcich a súčasných obchodných, finančných a politických záujmoch a pozíciách a o všetkých ďalších záväzkoch, ktoré by mohli byť v konflikte s Vašou budúcou funkciou?
Nemám žiadne obchodné, politické alebo iné záujmy alebo záväzky, ktoré by mohli ovplyvniť moju funkciu ako člena Dvora audítorov.
To platí nielen pre súčasnosť, ale aj pre nedávnu a samozrejme dávnejšiu minulosť.
Nikdy som nevykonával žiadne obchodné aktivity, ani som nemal iné záväzky vo finančnom sektore.
Mojou hlavnou aktivitou bol vždy akademický svet, i keď v niektorých etapách svojej kariéry som bol aj politickým predstaviteľom alebo som pracoval ako právny poradca pre záležitosti týkajúce sa verejných financií.
Čo sa týka mojej politickej aktivity, do španielskeho parlamentu som bol zvolený ako nezávislý: inými slovami, nebol som členom strany, na zozname ktorej som bol uvedený ako kandidát za Baleárske ostrovy.
Tieto roky (1982-1989) mi poskytli vynikajúcu príležitosť na to, aby som vykonával povinnosti, ktoré sa odo mňa vyžadovali, spôsobom zladenia nezávislosti a lojality, slobody a záväzku.
Výsledok bol nesmierne pozitívny.
V roku 1989 som sa z vlastnej iniciatívy rozhodol, že nebudem znova kandidovať.
Odborná prax
10.
Vymenujte, prosím, hlavné aspekty Vašej odbornej praxe v oblasti verejných financií, manažmentu alebo auditu riadenia.
Už moja dizertačná práca k doktorátu (1971) bola na tému týkajúcu sa verejných financií.
Od tej doby som svoje aktivity neustále sústreďoval na túto oblasť vedomostí, či už to boli aktivity akademické, politické alebo aktivity poradcu.
Z akademického hľadiska som od roku 1977 ako držiteľ miesta vo verejných financiách mal za úlohu prednášať vysokoškolským poslucháčom a študentom doktorandského štúdia o rôznych aspektoch predmetov, nielen príjmov (hlavne dane), ale aj výdavkov (rozpočtový cyklus a kontrola výkonov ako jeho hlavná zložka).
Počas rôznych období môjho života som sa musel zaoberať rozpočtom a jeho kontrolou, menovite z pohľadu zmiešaného alebo decentralizovaného štátu ('El control de la Hacienda no estatal por el Tribunal de Cuentas', 1982; 'Constitución y Presupuestos Generales de las Comunidades Autónomas', 1996), rovnako ako všeobecne platnými účtovnými štandardami ako boli zakotvené v smerniciach a nariadeniach Spoločenstva v oblasti zdaňovania firiem ('Las nuevas reglas de determinación de la base imponible en el Impuesto sobre Sociedades', 1997).
Z politického pohľadu som bol predsedom (od roku 1983 do roku 1989) Výboru pre hospodárstvo, obchod a financie španielskej Dolnej snemovne a za týchto osem rokov – počas ktorých bol celý španielsky daňový a rozpočtový systém prepracovaný a Španielsko sa stalo členom EHS - som bol zodpovedným za procesnú stránku všetkých zákonov tak isto ako aj za pravidelné a mimoriadne diskusie s ministrom financií, guvernérom Banco de Espańa a inými ministerskými predstaviteľmi.
Ďalej som bol členom Výboru pre rozpočet snemovne a počas ôsmych rokov môjho členstva som bol spravodajcom a hovorcom v diskusii o národnom rozpočte.
Napokon, bol som členom (od roku 1984 do roku 1989) Spoločného výboru Kongres/Senát pre vzťahy s Dvorom audítorov, kde som bol zodpovedný za kontrolu štátnych účtov, ktoré Najvyšší súd každoročne posiela Parlamentu.
Nakoniec, moje aktivity poradcu boli nasledovné.
Ako poradca pre Inštitút fiškálnych štúdií (patril pod španielske Ministerstvo financií – 1990-1995) som bol členom skupiny, ktorá vypracovala „Správu o ekonomickom a finančnom riadení verejných výdavkov v Španielsku“ (1993).
V rokoch 1997, 1999, 2000 a 2002 som bol Socialistickou stranou v španielskom parlamente poverený prípravou a vypracovaním návrhov odvolaní na Ústavný súd proti zákonom oprávňujúcim štátny rozpočet Španielska pre tieto roky.
Tieto odvolania sú ešte stále sub judice .
Moja činnosť poradcu pre súkromný sektor sa týkala hlavne daňových záležitostí.
Ako medzinárodný poradca, moje činnosti súviseli hlavne s decentralizáciou verejných financií.
11.
Ak ste už pôsobili ako člen Európskeho dvora audítorov, popíšte prosím Váš prínos k zlepšeniu riadenia financií Európskej únie počas Vášho členstva v Európskom dvore audítorov.
K tomu sa naozaj nemôžem vyjadriť, keďže nikdy predtým som nebol členom Európskeho dvora audítorov.
Bol by som schopný zodpovedne odpovedať len v prípade, ak sa ma na to opýtate znova o šesť rokov, dokedy dúfam, že určite prispejem k zlepšeniu riadenia financií Únie.
12.
Stiahli by ste svoju kandidatúru, ak by Európsky parlament zaujal odmietavé stanovisko k Vášmu vymenovaniu za člena Dvora audítorov?
Keďže nielen Európsky parlament, ale aj Dvor audítorov (od Maastrichtu v roku 1992) sú Inštitúciami Únie a ako také sa tešia vysokej úrovni nezávislosti, je tiež pravda, že Dvor audítorov v rámci svojich vonkajších kontrolných aktivít, ktorých výkon je vo všeobecnom záujme Únie, vykonáva svoju kontrolnú funkciu vo vzťahu k právomoci Európskeho parlamentu a Rady ako dvoch zložiek rozpočtového orgánu Únie.
Práve preto si myslím, že nie je vhodné vykonávať funkciu člena Dvora audítorov, keď stanovisko Parlamentu nie je rovnaké.
To sa týka aj prípadu, ak by členov Dvora audítorov menovala Rada.
V prípade, ak by nastali okolnosti, ktoré popisujete (samozrejme dúfam, že nenastanú), nebol by som v pozícii, keď môžem stiahnuť kandidatúru, ktorú som nepodal ja sám, ale informoval by som vládu Španielska o tom, že vzhľadom na nepriaznivé stanovisko Európskeho parlamentu, nie som schopný prijať funkciu člena Dvora audítorov.
Vláda Španielska by potom, čo uviedla moje meno ako kandidáta podľa článku 247, odsek 3 Zmluvy o ES, musela dať Únii nový návrh.
POSTUP
Názov
Návrh Juana Ramalla Massaneta za člena Dvora audítorov
Referenčné čísla
C6‑0342/2005 – 2005/0814(CNS)
Právny základ
čl. 247 ods. 3, prvý pododsek ES a čl. 160b ods. 3 Euratom
Základ v rokovacom poriadku
čl. 101
Dátum konzultácie s EP
14.10.2005
Gestorský výbor dátum predloženia
CONT 27.10.2005
Spravodajca dátum menovania
José Javier Pomés Ruiz 12.09.2005
Prerokovanie vo výbore
24.11.2005
Dátum prijatia
24.11.2005
Poslanci prítomní na záverečnom hlasovaní
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Lorenzo Cesa, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Umberto Guidoni, Hans-Peter Martin, Borut Pahor, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Kyösti Tapio Virrankoski
Náhradníci prítomní na záverečnom hlasovaní
Daniel Caspary, Joel Hasse Ferreira, Edit Herczog
Náhradníci (čl. 178 ods.2) prítomní na záverečnom hlasovaní
Iles Braghetto, Manolis Mavrommatis, Marcello Vernola
Dátum predloženia – A6
28.11.2005
A6-0372/2005
