<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ <QREF QID="H-2010-0142">H-0142/10</QREF>,</TI-INTRO><TI-SESSION>pro dobu vyhrazenou pro otázky zařezenou do dílčího zasedání v dubnu 2010,</TI-SESSION><TI-RULES-EP>kterou podle článku 116 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>pokládá <PERSON ID="96663">Morten Messerschmidt</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0142">Předmět: Řecko a současná krize spolupráce v eurozóně</OBJECT><CONTENT><PARA>Řecko v současnosti pociťuje stinné stránky spolupráce v eurozóně. V dobrých časech se vůči EU vzbuzoval dojem, že je vše v nejlepším pořádku. Když však Evropu postihla finanční krize, situace se výrazně zhoršila. V roce 2009 činil řecký schodek veřejných financí 12,7 % hrubého domácího produktu, což může být vnímáno jako výrazné překročení tříprocentní hranice, která je pro státy eurozóny stanovena v Paktu o stabilitě. Aténská vláda musela nyní přijmout úsporný plán, který sníží státní rozpočet o 4,8 miliardy EUR. Řekové si musí utáhnout opasky, a to bolestivě pocítí všichni, od zaměstnanců státní správy až po důchodce.</PARA><PARA>Volné směnné kurzy v zásadě nepředstavují dobré řešení. Nikomu nepřinášejí užitek a neřeší ani žádné zásadní strukturální problémy. Musíme si však ujasnit, že peníze stejně jako všechno ostatní mají také určitou „cenu“. V Řecku dosáhla tato cena podoby astronomicky vysokých úrokových sazeb, které ochromují veškerou hospodářskou činnost. Pokud je situace již natolik dramatická, musí stát zatáhnout za záchrannou brzdu a mít možnost snížit cenu peněz. Souhlasí Komise s touto myšlenkou? Pokud ano, neuznává tím vnitřní slabost eura?</PARA></CONTENT></QUEST>