<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou <QREF QID="O-2011-000109">O-000109/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>článek 115 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON><BRK/>za <COMMITTEE COMMID="2865">Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin</COMMITTEE></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000109">Předmět: Jaderná bezpečnost 25 let po černobylské katastrofě</OBJECT><CONTENT><PARA>V dubnu 2011 uplynulo 25 let od jaderné katastrofy v ukrajinském Černobylu. Dne 26. dubna 1986 způsobil náhlý výkyv výkonu během systémových zkoušek roztržení nádoby reaktoru, což vedlo k sérii výbuchů. V černobylské elektrárně zuřil po 10 dní rozsáhlý požár. Uniklo záření v množství větším než 5,2 mil. terabecquerelů . Podle OSN byly zamořeny oblasti vzdálené až 500 km od elektrárny. V 30km zóně byla provedena evakuace. Z oblasti v blízkosti reaktoru bylo evakuováno přibližně 115 000 osob a po roce 1986 bylo následně přesídleno asi 220 000 osob z Běloruska, Ruské federace a Ukrajiny. Dlouhodobě bylo do roku 2005 u dětí a mladistvých, kteří byli v době havárie vystaveni záření, hlášeno více než 6 000 případů rakoviny štítné žlázy a další případy lze očekávat nadcházejících desetiletích. Zpráva OSN uvádí do roku 2008 celkově 64 potvrzených úmrtí v důsledku ozáření. Stále se diskutuje o tom, kolik osob bude nakonec postiženo. Tato katastrofa byla klasifikována stupněm 7 – velmi těžká havárie.</PARA><PARA>EU, která zřídila Fond pro zakonzervování Černobylu, byla největším poskytovatelem finanční pomoci pro boj s následky Černobylu.</PARA><PARA>Černobylská havárie měla za následek nejen velký počet obětí v minulosti, ale bude mít ničivý vliv na zdraví i v nadcházejících letech. Podle nedávných studií obyvatelé alespoň dvou ukrajinských okresů i nadále požívají kontaminované potraviny. Mezinárodní skupina odborníků financovaná Komisí (http://arch.iarc.fr) nedávno dokončila kontrolu stavu zdravotního výzkumu v Černobylu. Celkový současný stav popisují jako „sérii nekoordinovaných studií, které jsou samy o sobe cenné, avšak tvoří spíše mozaikovitý obraz než komplexní strukturovanou snahu podrobně vykreslit celkové zdravotní důsledky havárie“. Radí, aby byla co nejdříve vypracována mezinárodní studie o účincích Černobylu.</PARA><PARA>– Je Komise připravena vypracovat a dlouhodobě podporovat (po celou dobu) studii zaměřenou na vyhodnocení celkových důsledků pro zdraví evropské populace ve všech oblastech ovlivněných černobylskou havárií?</PARA><PARA>– Má Komise údaje o současném stavu zamoření půdy a životního prostředí v černobylské oblasti a v nejpostiženějších oblastech Běloruska, Ukrajiny a Ruska a o opatřeních na ochranu osob proti tomuto zamoření? </PARA><PARA>– Zamýšlí Komise spolupracovat s Ukrajinou s cílem vybudovat nový kryt proti zamoření nad postiženou černobylskou elektrárnou?</PARA><PARA>– Vzhledem k tomu, že se blíží 25. výročí, bude Komise vybízet vlády, aby poskytly nové peněžní příspěvky na pomoc v boji s následky jaderné havárie?</PARA><PARA>K jaderným haváriím dochází překvapivě a neočekávaně; v Černobylu před 25 lety a ve Fukušimě před několika týdny. Obě havárie ukazují, že následky pro místní a regionální obyvatelstvo mohou být kruté. Vzhledem k počtu a umístění jaderných zařízení v Evropě je účinná ochrana (včetně např. evakuačních opatření) obyvatel jasně přeshraničním problémem, i když se nám může zdát, že jaderná havárie je nepravděpodobná. S ohledem na současnou míru koordinace v EU:</PARA><PARA>– Jaké jsou Komisi známy možné scénáře pro případ vážné jaderné havárie v určité lokalitě (v EU nebo v její blízkosti), která by měla dopad na obyvatele v různých členských státech?</PARA><PARA>– Jaké informace má Komise o koordinaci civilní obrany mezi členskými státy a mezi EU a třetími zeměmi, jako např. společná cvičení pro případ jaderné havárie?</PARA></CONTENT></QUEST>