<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ <QREF QID="H-2009-0083">H-0083/09,</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>pro dobu vyhrazenou pro otázky na dílčím zasedání v březnu I 2009,</TI-SESSION><TI-RULES-EP>kterou podle článku 109 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>pokládá <PERSON ID="28421">Marianne Mikko</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="CS">Radě</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0083">Předmět: Prohlášení o vyhlášení 23. srpna Evropským dnem památky obětí stalinismu a nacismu</OBJECT><CONTENT><PARA>Letos v létě uplyne 70 let od podpisu nechvalně známého paktu Molotov-Ribbentrop. Na základě tohoto paktu, který uzavřel Sovětský svaz s Německem dne 23. srpna 1939, byla Evropa prostřednictvím tajných dodatečných protokolů rozdělena na dvě sféry vlivu. Písemné prohlášení 0044/2008 o památce osob, které zemřely v důsledku tohoto paktu, podpořilo 409 poslanců Evropského parlamentu zastupujících všechny politické skupiny. Dne 22. září oznámil předseda Evropského parlamentu schválení tohoto prohlášení, které bylo společně se jmény signatářů předáno parlamentům členských států. Dopady sovětské okupace na občany post-sovětských států nejsou v Evropě příliš známé. </PARA><PARA>Bulharský parlament přijal dne 18. září 2008 usnesení, na jehož základě vyhlásil 23. srpen Dnem památky obětí nacismu a komunismu. Jaké kroky přijalo předsednictví, aby motivovalo i ostatní členské státy k připomínání tohoto smutného data?</PARA></CONTENT></QUEST>