<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou <QREF QID="O-2012-000041">O-000041/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>článek 115 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96952">Sylvie Guillaume</PERSON>, <PERSON ID="4519">Claude Moraes</PERSON>, <PERSON ID="96990">Carmen Romero López</PERSON>, <PERSON ID="28338">Antonio Masip Hidalgo</PERSON><BRK/>za skupinu <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000041">Předmět: Stav řeckého azylového systému</OBJECT><CONTENT><PARA>Již dlouho panují obavy ohledně situace žadatelů o azyl v Řecku. Zemi tvoří ostrovy, jejichž hranice jsou přirozeně obtížně kontrolovatelné, systém příjmu azylantů a zpracování jejich žádostí má míru přiznání statusu uprchlíka přibližně 0,6 % a země čelí nebývalým hospodářským problémům.</PARA><PARA>Na konci roku 2010 se řecké orgány zavázaly, že zcela zreformují svou azylovou a migrační politiku a že přijmou Národní plán řešení problematiky azylu a přistěhovalectví, podle něhož má EU Řecku v příštích třech letech poskytnout (pravidelné a mimořádné) finanční příspěvky na infrastrukturu a služby, know-how a školení, dohled a hodnocení kvality systémů určených ke zvládání migračních toků a rovněž mimořádné finanční prostředky na realizaci přechodné fáze azylového procesu a na první screeningová a přijímací střediska.</PARA><PARA>V první čtvrtletní zprávě pracovní skupiny Komise pro Řecko (ze dne 17. listopadu 2010) se uvádí, že bylo v rámci uvedeného plánu dosaženo určitého pokroku včetně vytvoření podpůrného útvaru pro žádosti o azyl, vyššího počtu kladně vyřízených žádostí o azyl a zřízení orgánu odpověděného za dohled nad migranty po jejich příjezdu.</PARA><PARA>V rámci operačního plánu byli do Řecka vysláni rovněž odborníci z Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu. Nicméně humanitární situace v záchytných střediscích v Evrosu na hranicích s Tureckem vyvolává podle nevládních organizací, jako jsou Lékaři bez hranic a Hlídka pro lidská práva, i podle Komise řadu vážných obav. Migranti a žadatelé o azyl jsou nadále drženi v nestandardních podmínkách. Dětem z řad migrantů, které nedoprovází žádný dospělý, se nedostává žádné pomoci nebo je tato pomoc velmi malá. Situaci dále zhoršuje skutečnost, že do Řecka proudí zhruba 400 migrantů denně, přičemž řada z nich nemá žádný doklad totožnosti, a to navzdory působení agentury Frontex v této oblasti od listopadu 2010.</PARA><PARA>Jak vysoké finanční prostředky poskytuje Komise Řecku na řešení problematiky azylu, z jakých fondů a na jaká opatření?</PARA><PARA>Jak hodlá Komise dále postupovat, aby pomohla řeckým orgánům využít uvolněné prostředky na zlepšení přijímací kapacity a zajištění vyššího standardu lidem, kteří potřebují mezinárodní ochranu, vynaložit tyto prostředky řádným způsobem a rychle vyřešit humanitární situaci v záchytných centrech, jako je např. Evros?</PARA></CONTENT></QUEST>