<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU <QREF QID="O-2005-0113">O-0113/05</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>kterou v souladu s článkem 108 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>položili poslanci <PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON>, <PERSON ID="28297">Jacek Saryusz-Wolski</PERSON>, <PERSON ID="28158">Gitte Seeberg</PERSON>, <PERSON ID="28124">Gunnar Hökmark</PERSON>, <PERSON ID="4258">Piia-Noora Kauppi</PERSON>, <PERSON ID="23746">Vytautas Landsbergis</PERSON>, <PERSON ID="28618">Valdis Dombrovskis</PERSON>, <PERSON ID="28424">Tunne Kelam</PERSON>, <PERSON ID="1429">Christopher Beazley</PERSON>, <PERSON ID="2025">Françoise Grossetête</PERSON>, <PERSON ID="28252">Richard Seeber</PERSON>, <PERSON ID="28571">Marie Panayotopoulos-Cassiotou</PERSON>, <PERSON ID="4260">Eija-Riitta Korhola</PERSON>, <PERSON ID="2110">Charlotte Cederschiöld</PERSON>, <PERSON ID="28126">Christofer Fjellner</PERSON>, <PERSON ID="28125">Anna Ibrisagic</PERSON>, <PERSON ID="4276">Anders Wijkman</PERSON>, <PERSON ID="28313">Ville Itälä</PERSON>, <PERSON ID="23853">Aldis Kušķis</PERSON>, <PERSON ID="23848">Rihards Pīks</PERSON>, <PERSON ID="23894">Anna Záborská</PERSON>, <PERSON ID="28173">Zita Pleštinská</PERSON>, <PERSON ID="28269">Jerzy Buzek</PERSON>, <PERSON ID="28274">Zdzisław Chmielewski</PERSON>, <PERSON ID="28275">Małgorzata Handzlik</PERSON>, <PERSON ID="28277">Stanisław Jałowiecki</PERSON>, <PERSON ID="28280">Filip Kaczmarek</PERSON>, <PERSON ID="23780">Bogdan Klich</PERSON>, <PERSON ID="28284">Barbara Kudrycka</PERSON>, <PERSON ID="28389">Zbigniew Kuźmiuk</PERSON>, <PERSON ID="23781">Janusz Lewandowski</PERSON>, <PERSON ID="28288">Jan Olbrycht</PERSON>, <PERSON ID="28296">Paweł Piskorski</PERSON>, <PERSON ID="28391">Zdzisław Podkański</PERSON>, <PERSON ID="23782">Jacek Protasiewicz</PERSON>, <PERSON ID="23787">Czesław Siekierski</PERSON>, <PERSON ID="23784">Janusz Wojciechowski</PERSON>, <PERSON ID="28300">Zbigniew Zaleski</PERSON>, <PERSON ID="28301">Tadeusz Zwiefka</PERSON>, <PERSON ID="28380">Marek Siwiec</PERSON>, <PERSON ID="28377">Lidia Geringer de Oedenberg</PERSON>, <PERSON ID="28382">Andrzej Szejna</PERSON>, <PERSON ID="28392">Józef Pinior</PERSON>, <PERSON ID="23717">Genowefa Grabowska</PERSON>, <PERSON ID="28373">Bogdan Golik</PERSON>, <PERSON ID="28374">Wiesław Kuc</PERSON>, <PERSON ID="28394">Dariusz Rosati</PERSON> a <PERSON ID="28379">Adam Gierek</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0113">Předmět: Ohrožení přírodního prostředí a energetické bezpečnosti v souvislosti s výstavbou severoevropského plynovodu, tzv. baltického plynovodu</OBJECT><CONTENT><PARA>V roce 2000 byl projektu severoevropského plynovodu přiznán statut transevropské energetické sítě společného zájmu pro Evropskou unii. Avšak hlubší analýza plánovaného plynovodu ukázala, že existují závažné problémy, o nichž se dosud nehovořilo. Mezi ně patří negativní dopad na přírodní prostředí povodí Baltského moře a ohrožení energetické bezpečnosti několika členských zemí EU ve střední a východní Evropě. Tyto problémy rozhodnutí o výstavbě baltského plynovodu zpochybňují a získat vysvětlení je s blížícím se termínem plánovaného zahájení stavebních prací stále naléhavější.</PARA><PARA>Baltské moře je mělké a má malý oběh vody, v důsledku toho existuje vysoká pravděpodobnost hromadění nebezpečných látek. Tento jedinečný a citlivý ekosystém získal od Mezinárodní námořní organizace statut Obzvláště citlivé mořské oblasti (PSSA). Již dnes je dno Baltského moře zaneseno tisíci tunami kovů pocházejících z lodí z druhé světové války a chemickými zbraněmi. Úsek pod vodou má měřit 1189 km. Rozhodnutí společností zapojených do výstavby zvýšit kapacitu a postavit další plynovod zvyšuje riziko ekologického znečištění.</PARA><PARA>Dále je třeba vzít v úvahu skutečnost, že výstavba baltského plynovodu bude mít negativní dopad na energetickou bezpečnost osmi zemí Evropské unie – pobaltské státy a státy východní a střední Evropy. Nejenže přijdou o možnost získávat plyn z alternativních zdrojů, ale dojde také ke snížení významu tranzitu dvou stávajících plynovodů, t.j. plynovodů Yamal I a Brotherhood. Náklady na baltský plynovod jsou také nejméně třikrát vyšší než náklady na výstavbu alternativního plynovodu jako jsou Yamal II nebo Amber.</PARA><PARA>Kdy a jak plánuje Evropská komise řešit otázku baltského plynovodu a jaké kroky budou přijaty na ochranu ohroženého okolí baltského moře, a dále, jak chce EK předejít diskriminaci a marginalizaci členských států EU ve střední a východní Evropě v oblasti společné energetické politiky EU?</PARA></CONTENT></QUEST>