<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka pro dobu vyhrazenou pro otázky <QREF QID="H-2011-000008">H-000008/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">Radě</INST></TI-DEST><TI-SESSION>Dílčí zasedání: lednu 2011</TI-SESSION><TI-RULES-EP>článek 116 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96695">Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2948">(PPE)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000008">Předmět: Problematika náhrady ekologických škod</OBJECT><CONTENT><PARA>Maďarsko, které právě převzalo předsednictví Rady, bylo v loňském roce zasaženo velkou ekologickou katastrofou – únikem červeného kalu. Za jednu z hlavních příčin katastrofy byla označena nesprávná údržba zařízení. V případě katastrof způsobených úmyslně nebo z nedbalosti neposkytuje EU členským státům žádnou finanční pomoc. Pokud ti, kdo škodu způsobili, nedisponují dostatečnými finančními prostředky, nejsou členské státy často schopny nést finanční následky podobných neštěstí samy.</PARA><PARA>Nedomnívá se předsednictví Rady, že právní předpisy, které se vztahují na zpracování projektů pro zařízení s vysokým rizikem pro životní prostředí (zejména v souvislosti s posuzováním vlivů na životní prostředí) a na jejich údržbu a provoz, by měly být přezkoumány a zpřísněny? Nebylo by rovněž užitečné zřídit v Evropské unii fond, který by byl financován z příspěvků těch, kteří mají kontrolu nad zařízeními s vysokým rizikem pro životní prostředí, a z něhož by později mohla být financována náhrada škod při ekologických katastrofách způsobených těmito zařízeními (podobně je tomu u fondu, který společnost British Petroleum dobrovolně zřídila za účelem plateb odškodnění za následky katastrofy v Mexickém zálivu)?</PARA></CONTENT></QUEST>