<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou <QREF QID="O-2010-0104">O-0104/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>článek 115 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96952">Sylvie Guillaume</PERSON>, <PERSON ID="4519">Claude Moraes</PERSON><BRK/>za skupinu <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="4385">Hélène Flautre</PERSON>, <PERSON ID="96815">Judith Sargentini</PERSON><BRK/>za skupinu <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="96852">Cornelia Ernst</PERSON>, <PERSON ID="96821">Rui Tavares</PERSON>, <PERSON ID="96858">Marie-Christine Vergiat</PERSON><BRK/>za skupinu <GRPOL GRPOLID="2950">GUE/NGL</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="96732">Malika Benarab-Attou</PERSON></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0104">Předmět: Readmisní dohody Společenství se třetími zeměmi</OBJECT><CONTENT><PARA>Evropská unie je k dnešnímu dni signatářem 11 readmisních dohod. Zavázala se ke sjednání 7 dalších dohod, z nichž dvě (Pákistán a Gruzie) jsou již před uzavřením a jedna (Turecko) má být podepsána ve velmi blízké době. Tyto dohody se staly hlavním nástrojem Společenství pro „zadržení přílivu“ nelegálních migrantů. Avšak po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost má Evropský parlament zvýšené pravomoci pro souhlas s mezinárodními dohodami. Jaké záruky může Komise poskytnout Evropskému parlamentu, pokud jde o transparentnost a právo na informace ohledně postupu sjednávání těchto dohod? </PARA><PARA>Jaké záruky může Komise poskytnout v případech, kdy tyto země nejsou signatáři Ženevské úmluvy nebo jiných úmluv týkajících se ochrany základních práv? Neměl by být podpis těchto úmluv podmínkou podpisu takových dohod? Vzhledem k neexistenci jednotného azylového systému v Evropě a ke stále přítomným rizikům navracení se to jeví jako nezbytné.</PARA><PARA>Jak může legislativní orgán rozumně schvalovat takové dohody, aniž by od vstupu první dohody tohoto typu v platnost v roce 2004 měl k dispozici jakékoli zevrubné hodnocení účinnosti takových nástrojů a sledování jejich plnění? </PARA><PARA>Je legitimní povolovat členským státům provádění repatriací, aniž by třetí země ve stanovených lhůtách odpověděla na žádost o zpětné převzetí některého ze svých státních příslušníků, příslušníků třetí země, kteří touto zemí prošli, nebo osob bez státní příslušnosti?</PARA><PARA>Neměly by tyto dohody výslovně zmiňovat doprovod při opětovném začlenění převzatých osob?</PARA></CONTENT></QUEST>