<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou <QREF QID="O-2010-0142">O-0142/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>článek 115 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="33570">Sharon Bowles</PERSON>, <PERSON ID="96670">Louis Michel</PERSON><BRK/>za skupinu <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0142">Předmět: Požadavek, aby společnosti kótované v EU předkládaly zprávy podle jednotlivých zemí</OBJECT><CONTENT><PARA>Zákon přijatý v USA a známý pod názvem „Dodd-Frank Wall Street reform and Consumer Protection Act“ v nedávné době zásadné změnil pravidla pro poskytování finančních služeb. Podle nových pravidel jsou mimo jiné společnosti, které jsou kótované na NYSE (newyorské burze), povinny zveřejňovat určité informace. Ropné, plynárenské a těžební společnosti registrované u Komise pro burzu a cenné papíry (SEC) musí například zveřejňovat své příjmy i platby. Toto zveřejňování informací zabrání korupci a nelegálním kapitálovým tokům, které v mnoha zemích bohatých na přírodní zdroje zavinily velkou chudobu a konflikty. V rámci Evropské unie by změna „směrnice o transparentnosti “ (2004/109/ES<FNREF FNIDREF="FN1"/>), která společnostem ukládá povinnost předkládat zprávy podle jednotlivých zemí, mohla toto opatření rozšířit na společnosti kótované na evropských burzách.</PARA><PARA>Komise ve svém sdělení ze dne 21. dubna 2010 vzala na vědomí zvýšený zájem o podávání zpráv podle jednotlivých zemí, které by přispělo k boji proti korupci a nelegálním kapitálovým tokům. Ve svém prohlášení ze dne 22. září 2010 se následně zavázala k tomu, že vyhodnotí realizovatelnost požadavku, aby někteří emitenti akcií, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu a kteří sestavují konsolidovanou účetní závěrku, zveřejňovali ve výroční zprávě hlavní finanční informace týkající se jejich činnosti ve třetích zemích. </PARA><PARA>Jaké další konkrétní kroky hodlá Komise uskutečnit? Jak Komise vysvětluje zpoždění v přijímání právních předpisů v této oblasti v porovnání s USA? Učinila Komise patřičný nátlak na IASB, aby přijala standardy pro podávání zpráv podle jednotlivých zemí?</PARA><PARA>Americký zákon „Dodd-Frank Act“ bude dále vyžadovat, aby společnosti, jejichž výrobky obsahují cínovec (cínovou rudu), koltán, wolframit či zlato, Komisi pro burzu a cenné papíry (SEC) sdělovaly, zda tyto nerosty získávají z Demokratické republiky Kongo nebo ze sousedních zemí. Společnosti budou muset popsat, jaká opatření přijaly pro to, aby se vyhnuly získání těchto nerostů od ozbrojených skupin Demokratické republiky Kongo, které jsou odpovědné za masakry a další zvěrstva. Návrh zákona rovněž vyžaduje, aby veškeré zveřejněné informace byly podrobeny nezávislé kontrole. Ačkoli se Evropa ujala v roce 2008 vedení koordinace mezinárodní pracovní skupiny s cílem zastavit financování konžského konfliktu z nelegální těžby nerostných zdrojů, dosud podobný právní předpis nezavedla.</PARA><PARA>Proč se Komise takto nezapojila přímo po krizi? Jaká opatření Komise přijme, aby v této klíčové oblasti znovu získala iniciativu? Jakou budou mít tato opatření konkrétní podobu? </PARA><FN FNID="FN1">  Úř. věst. L 390, 31.12. 2004, s. 38.</FN></CONTENT></QUEST>