<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU <QREF QID="O-2008-0084">O-0084/08,</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>kterou podle článku 108 jednacího řádu</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>pokládají <PERSON ID="4544">Diana Wallis</PERSON>, <PERSON ID="38600">Bilyana Ilieva Raeva</PERSON> a <PERSON ID="39762">Johannes Lebech</PERSON>za skupinu <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisi</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0084">Předmět: Řízení arktické oblasti v globální světě</OBJECT><CONTENT><PARA>Od projevu Michaila Gorbačova v Murmansku, ve kterém vyzval státy arktické oblasti k tomu, aby na dalekém severu vytvořily „skutečnou zónu míru a plodné spolupráce“, uplynulo již více než 20 let. Od té doby se zformovalo několik klíčových otázek zásadní důležitosti, jako je znečištění, změna klimatu vedoucí k otvíraní dosud uzavřených námořních tras, využívání zdrojů, udržitelnost, zabezpečení dodávek energie či rybí populace, které upřely pozornost k nejsevernějším oblastem. Koncem května 2008 přijalo pět zemí, které s arktickou oblastí hraničí – Kanada, Dánsko, Norsko, Rusko a Spojené státy americké –, deklaraci (tzv. Ilulissatskou deklaraci), jež usiluje o uplatnění mezinárodního mořského práva na arktickou oblast, ale staví se proti tomu, aby byla uzavřena zvláštní právní dohoda týkající se Arktidy. To má velký význam pro mezinárodní společenství a všechny potenciální arktické mocnosti. Obzvláště důležité je to pro EU, mezi jejímiž členskými státy jsou tři země náležející k arktické oblasti a dva státy s úzkými vazbami na EHP s EU sousedí; navíc otázky týkající se hospodářské, environmentální a výzkumné problematiky jsou pro EU imperativem, aby k oblasti Arktidy nezůstala lhostejná.    <BRK/></PARA><PARA>Jelikož EU by vůči arktické   oblasti měla projevit větší iniciativu, zejména pokud jde o bezpečnostní,   hospodářské a environmentální otázky týkající se nejsevernějších oblastí,   mohla by Komise definovat vhodné prvky udržitelné a komplexní strategie   EU, aby bylo možné těmto výzvám čelit?  <BRK/></PARA><PARA>Domnívá se Komise –   vzhledem k tomu, že Arktida není doposud spravována na základě multilaterálních   norem a předpisů, neboť se nikdy neuvažovalo o tom, že by mohla sloužit   jako splavná vodní cesta nebo oblast komerčního využití –, že stávající   struktury řízení nejsevernějších oblastí postačují k řešení vznikajících   a již existujících problémů? Je Komise s ohledem na skutečnost, že poslední   Mezinárodní polární rok v 50. letech 20. století vedl k podepsání Smlouvy   o Antarktidě, toho názoru, že řešením by byla závazná charta o Arktidě? <BRK/></PARA><PARA>Jelikož EU prostřednictvím   „arktického okna“ politiky Severní dimenze a prostřednictvím nejrůznějších   oblastí své politiky, jako je energetické zabezpečení, změna klimatu,   námořní otázky či rybolov, již v Arktidě uplatňuje své zájmy, jakým   způsobem usiluje Komise o zlepšení koordinace svých politik v těchto   oblastech a jakým způsobem hodlá vytyčit „skutečnou“ celostní politiku   nejsevernějších arktických oblastí?  </PARA></CONTENT></QUEST>