<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2012-000051">O-000051/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28308">Elisa Ferreira</PERSON>, <PERSON ID="2173">Arlene McCarthy</PERSON>, <PERSON ID="28153">Britta Thomsen</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000051">Teema: Nõue tagada Euroopa Keskpanga juhatuses sooline võrdõiguslikkus</OBJECT><CONTENT><PARA>Euroopa juhid rõhutavad pidevalt, et nii era- kui ka avalikus sektoris peab mõjukatel ametikohtadel mehi ja naisi võrdselt olema. Me kõik teame, et juhatustes ja nõukogudes valitsev mitmekesisus tagab suurema pädevuse ja paremad väljavaated. Kui võtta nendesse ametitesse ainult mehi või ainult naisi, siis on valikuvõimalus palju väiksem ja tekib oht suurepärased kandidaadid kõrvale jätta. Peale selle ei saa tõsiselt võtta väidet, et nõuetele vastavaid naissoost kandidaate on võimatu leida.</PARA><PARA>Siiski on näha, et liikmesriigid nimetavad ELi institutsioonide teatavatele kõige tähtsamatele ja mõjukamatele ametikohtadele ainult ühest soost isikuid. Üks selline näide on EKP, mille juhatusse − ega ka mitte nõukogusse ega üldnõukogusse − ei ole nimetatud mitte ühtegi naist.</PARA><PARA>Küsimus ei ole selles, et me kahtleksime praeguste kandidaatide pädevuses, vaid selles, et kui naissoost kandidaate pakutakse alati välja nii vähe, kas siis ei ole mitte viga süsteemis.</PARA><PARA>Kuidas kavatseb nõukogu paremini tagada soolise võrdõiguslikkuse EKP nõukogus, juhatuses ja üldnõukogus?</PARA><PARA>Kas nõukogu kavatseb näiteks võtta kasutusele mudeli, mille kohaselt peab iga liikmesriik nimetama EKP juhatusse ühe mees- ja ühe naissoost kandidaadi?</PARA></CONTENT></QUEST>