<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2011-000282">O-000282/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28243">Jorgo Chatzimarkakis</PERSON>, <PERSON ID="2155">Sir Graham Watson</PERSON>, <PERSON ID="97076">Corinne Lepage</PERSON>, <PERSON ID="34249">Filiz Hakaeva Hyusmenova</PERSON>, <PERSON ID="96683">Carl Haglund</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000282">Teema: Euroopa vesiviljelus</OBJECT><CONTENT><PARA>Euroopa kalavarud on kuni 90% ulatuses üleekspluateeritud, seepärast sõltub kala tarbimine Euroopas suurel määral kolmandatest riikidest tulevast impordist ja nende riikiga sõlmitud kalanduskokkulepetest. Üks tähtis lahendus on olnud vesiviljeluse laiendamine nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool. Iga viies Euroopas söödav kala tuleb nüüdisajal kalakasvandustest.</PARA><PARA>13. juulil 2011 esitatud ühise kalanduspoliitika reformi ettepanekus viitab komisjon praeguse ühise kalanduspoliitika ühe põhiprobleemina liidu vesiviljeluse puudulikule arengule ning leiab, et vesiviljelus toetab toiduga kindlustatust ja tööhõivet. Selles ettepanekus ei ütle komisjon aga midagi vesiviljeluse kvalitatiivsete kriteeriumide vajalikkuse kohta.</PARA><PARA>1. Kuna vesiviljeluse tähtsuse osas ollakse üldiselt ühel meelel, siis kas komisjon tagab piisavad ja kergesti kättesaadavad rahalised vahendid säästva vesiviljeluse arendamiseks?</PARA><PARA>2. Arvestades, et</PARA><PARA> – vesiviljelus kuulub nii liidu kui ka liikmesriikide pädevusse ning</PARA><PARA> – mitmeaastaste riiklike strateegiliste kavade aluseks on ELi mittesiduvad strateegilised suunised,</PARA><PARA> siis kuidas saaks kogu liidu ulatuses tagada üldised kvalitatiivsed kriteeriumid, mille juures arvestatakse sotsiaalset ja ökoloogilist mõju, näiteks põhjavee saastatust? Kuidas saab komisjon tagada, et liikmesriigid ELi norme täidaksid?</PARA><PARA>3. Euroopa Parlament on rahul vesiviljeluse nõuandekomisjoni moodustamise ettepanekuga, kuid millised võimalused on tal seda protsessi mõjutada?</PARA><PARA>4. Enamik vesiviljeluses kasvatatavaid kalaliike on röövkalad. Milliste abinõudega saaks tagada nende nõuetekohase söötmise, nii et see ei kahjustaks looduses elavaid kalu, eriti nende kasvatusmeetodeid arvestades? Kas komisjon teab, et röövkalu toidetakse üha enam nende loomulikele toitumisharjumustele võõraste põllutaimedega? Kas komisjoni arvates võib see ohustada kalade ja/või tarbijate tervist?</PARA><PARA>5. Kunstlikult kasvatatud kalu imporditakse ka riikidest, kus ei pruugita kohaldada või tulemuslikult kohaldada euroopalikke ökoloogilisi ja loomakaitsenorme. Mida tehakse selleks, et Euroopa tarbijad võiksid olla kindlad, et nende söödavaid kalu kasvatatakse vastuvõetavates tingimustes?</PARA></CONTENT></QUEST>