<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS <QREF QID="H-2009-0017">H-0017/09</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>Küsimuste tunniks osaistungjärgul - veebruar 2009</TI-SESSION><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 109</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="37200">Katrin Saks</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0017">Teema: Piir Euroopa Liidu, Eesti ja Venemaa vahel</OBJECT><CONTENT><PARA>1997. aastal soovitas Euroopa Liit Venemaal kiiresti Eestiga piirileping alla kirjutada. 18.5.2005 kirjutasid riigid alla piirileppele, millelt Venemaa võttis oma allkirja tagasi, kuna Venemaa ametivõimud ei nõustunud Eesti parlamendi poolt lisatud omapoolse deklaratsiooniga, milles viidati 1920. aasta Tartu rahulepingule ja Teisele maailmasõjale järgnenud okupatsioonile. 2006. a augusti lõpus tegi Venemaa Eestile ettepaneku asuda läbirääkimistesse uute piirilepingute üle, kus leiaks märkimist, et poolte vahel puuduvad territoriaalsed vaidlused ning kõik endised piiriteemat puudutavad lepingud kaotavad kehtivuse. 25.12.2007 antud usutluses uudisteagentuurile Interfax kutsus Eesti Vabariigi välisminister Urmas Paet Venemaa võime üles piirilepingut ratifitseerima. Ühtlasi on Eesti tervitanud Venemaa ja Läti piirilepingute jõustumist 18.12.2007. Iga edusamm ELi-Venemaa suhete asetamises kindlale lepingulisele pinnale on kogu EL ja ka Eesti huvides. Kui Läti-Vene piirileping jõustus, siis võiks see olla Venemaale julgustuseks ka Eesti-Vene piirilepinguga edasi minna.</PARA><PARA>Kas nõukogu eesistuja võiks täpsustada oma suhtumist ja kavatsetavaid meetmeid liidu ühe liikmesriigi toetamiseks, kes seisab silmitsi sedavõrd olulise probleemiga, nagu seda on riigipiiride vaidlustamine ja mittetunnustamine?</PARA></CONTENT></QUEST>