<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2012-000041">O-000041/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96952">Sylvie Guillaume</PERSON>, <PERSON ID="4519">Claude Moraes</PERSON>, <PERSON ID="96990">Carmen Romero López</PERSON>, <PERSON ID="28338">Antonio Masip Hidalgo</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000041">Teema: Kreeka varjupaigasüsteemi olukord</OBJECT><CONTENT><PARA>Mure varjupaigataotlejate olukorra pärast Kreekas kestab juba pikka aega. Riigi moodustavad saared, mille piire on keeruline kontrollida, riigi varjupaigataotlejate vastuvõtuteenistus ja töötlussüsteem tunnistab põhjendatuks ligikaudu 0,6 % varjupaigataotlustest ning riik seisab hetkel silmitsi enneolematute majandusprobleemidega.</PARA><PARA>2010. aasta lõpus pühendusid Kreeka ametiasutused kogu varjupaiga- ja rändepoliitika reformi rakendamisele ning esitasid oma riikliku varjupaiga- ja rändepoliitika haldamise kava, mille kohaselt ELil palutakse järgmise kolme aasta jooksul anda Kreekale (tavapärast ja erakorralist) rahalist toetust sisserände vooluga seotud taristu ja teenuste, oskusteabe ja koolituse, järelevalve ja kvaliteedikontrolli tarbeks, samuti anda erakorralist rahalist toetust varjupaigamenetluse üleminekufaasi rakendamise ning esmase kontrolli ja vastuvõtukeskuste jaoks.</PARA><PARA>Komisjoni Kreeka töökonna esimese kvartaliaruande kohaselt, mis avaldati 17. novembril 2010, on riikliku kava raames tehtud mõned edusammud, muu hulgas on loodud varjupaigataotluste toetusüksus, heakskiidetud varjupaigataotluste arv on suurenenud ning on loodud asutus, mille ülesandeks on hoolitseda saabuvate sisserändajate eest.</PARA><PARA>Tegevusplaani raames on Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet Kreekale saatnud ka eksperdid. Selliste vabaühenduste nagu Médecins Sans Frontières ja Human Rights Watch, samuti komisjoni andmeil tekitab Türgiga piirneva Evrose piirkonna põgenikekeskuste humanitaarolukord siiski väga suurt muret. Sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid peetakse endiselt alaväärsetes tingimustes ja lastele, kes on riiki saabunud ilma täiskasvanust saatjata, ei pakuta peaaegu mingisugust abi. Hoolimata Frontexi tegevusest nimetatud piirkonnas alates 2010. aasta novembrist, halvendab olukorda veelgi see, et Kreekasse saabub iga päev ligikaudu 400 sisserändajat, kellest paljudel puuduvad isikut tõendavad dokumendid.</PARA><PARA>Millises ulatuses, millistest vahenditest ja milliste meetmete jaoks rahastab komisjon Kreeka varjupaigapoliitika haldamist?</PARA><PARA>Milliseid edasisi meetmeid võtab komisjon, et aidata Kreeka ametiasutustel kasutada ressursse, mis on neile kättesaadavaks tehtud selleks, et parandada vastuvõtusuutlikkust ja tagada rahvusvahelist kaitset vajavatele inimestele paremad tingimused, kasutada ressursse nõuetekohaselt ja parandada kiiresti selliste põgenikekeskuste humanitaarolukorda, näiteks Evrose piirkonnas?</PARA></CONTENT></QUEST>