<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS <QREF QID="H-2009-0384">H-0384/09</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>Küsimuste tunniks osaistungjärgul - november 2009</TI-SESSION><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 116</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="96681">Vilija Blinkevičiūtė</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0384">Teema: Euroopa Sotsiaalfondi projektide riikide poolse kaasrahastamise eeskirjade muutmine ning muud sotsiaalse olukorra parandamise meetmed</OBJECT><CONTENT><PARA>Majanduslangus on mõjutanud eri ELi riike mitmel eri viisil. Mõned saavad kriisist üle kiirelt ja lihtsalt, samas kui teised peavad maksma kõrget hinda. Kõige valusam on seejuures asjaolu, et seda hinda peavad maksma madalaima sissetulekuga inimesed. See võib veelgi teravdada vaesust ja sotsiaalset tõrjutust. Leedu on üks nendest riikidest, kus töötus järsult suureneb, samas kui pensionid, sotsiaaltoetused ja sotsiaalprogrammid vähenevad. Valitsused kannustavad kõiki oma rihma pingutama ning lahendavad probleeme solidaarsuse vaimus. Liikmesriikide endi vahendid on siiski piiratud. Solidaarsuse põhimõtet tuleks samuti kohaldada Euroopa Liidus. Mul pole kahtlust, et on võimalik leida viise, kuidas toetada kriisi tõttu kõige enam kannatanud liikmesriike. Ühe näitena mainiksin ma Euroopa Sotsiaalfondi. Kui Euroopa Sotsiaalfondi projektide riikide poolne kaasrahastamine ajutiselt peatataks, saaks vabanenud vahendeid kasutada töötuse ja sotsiaalprobleemide vähendamiseks.</PARA><PARA>Milline on nõukogu seisukoht seoses võimalusega peatada ajutiselt Euroopa Sotsiaalfondi projektide riikide poolne kaasrahastamine? Milliseid muid meetmeid soovitab nõukogu võtta liikmesriikides sotsiaalse olukorra parandamiseks?</PARA></CONTENT></QUEST>