<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2010-0199">O-0199/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="33570">Sharon Bowles</PERSON><BRK/><COMMITTEE COMMID="2862">Majandus- ja rahanduskomisjon</COMMITTEE>i nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0199">Teema: Alalise kriisimehhanismi loomine euroala finantsstabiilsuse tagamiseks</OBJECT><CONTENT><PARA>Euroopa Parlament on veendunud, et euro finantsstabiilsuse tagamiseks on vaja luua alaline kriisimehhanism. Parlament tuletab meelde, et Euroopa Keskpank käsitles seda teemat juunis 2010 esitatud ettepanekutes euroala majandusliku juhtimise tugevdamise kohta. Parlament on nõudnud isegi Euroopa Rahasüsteemi loomist (vt Feio 2010. aasta raportit). Parlament on ka varem osutanud sellele, et pangandussektori jaoks tuleks luua kriisilahendusmehhanism (vt Garcia-Margallo y Marfili ja Ferreira 2010. aasta raporteid). Ükskõik milline see mehhanism ka ei ole, prioriteediks peaks olema euroala ja selle liikmesriikide abistamine, mitte olukorra halvendamine. Selles osas eelistab parlament ühenduse meetodit.</PARA><PARA>Euroopa Ülemkogu palus oma 28. ja 29. oktoobri järeldustes eesistujal alustada tööd aluslepingu piiratud muutmiseks, et kasutusele võtta alaline kriisimehhanism euroala kui terviku finantsstabiilsuse tagamiseks. Turud ei jätnud tähelepanuta viisi, kuidas Euroopa Ülemkogu käsitles erasektori kaasamist sellisesse mehhanismi. </PARA><PARA>28. novembril 2010 leppisid Eurorühma ministrid kokku, et alalise mehhanismi – Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM) – aluseks saab Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend (EFSF) ja sellesse võib kaasata ka erasektori juhtumipõhiselt kooskõlas rahvusvaheliste ja Rahvusvahelise Valuutafondi tavadega.</PARA><PARA>Arvestades pingeid turgudel ja seda, et mehhanism peab olema tõhus kõikide euroala liikmete huvides, millal teeb komisjon ametliku ettepaneku alalise kriisilahenduse kohta ja kas komisjon võiks vastata järgmistele küsimustele?</PARA><PARA>1.  Milline oleks täpsemalt aluslepingu muudatus, kui seda peetakse vajalikuks? Millise menetluse alusel tuleks seda teha?</PARA><PARA>2.  Kas uue vahendi aluseks oleks valitsustevaheline lähenemisviis või ühenduse meetod ja kuidas seda rahastama hakatakse?</PARA><PARA>3.  Millised oleksid kõik tehnilised võimalused, kui võtta arvesse vajalike tingimuste kehtestamist?</PARA><PARA>4.  Kas liikmesriike, kes ei ole veel euroala liikmed, tuleks kutsuda mehhanismis osalema?</PARA><PARA>5.  Millal see mehhanism kasutusele võetakse ja millist osa näeb komisjon selles parlamendil?</PARA></CONTENT></QUEST>