<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2010-0113">O-0113/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96672">Marita Ulvskog</PERSON>, <PERSON ID="25718">Saïd El Khadraoui</PERSON>, <PERSON ID="97009">Kriton Arsenis</PERSON>, <PERSON ID="28349">Teresa Riera Madurell</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0113">Teema: Lissaboni lepingust tulenev uus Euroopa raamistik saartele</OBJECT><CONTENT><PARA>Lähtuvalt lepingu artiklist 174 tuleks Euroopa õigusaktidesse ja poliitikasse lisada uued erimeetmed, et võimaldada Euroopa saarte elanikel saada õiglaselt kasu lepingus nimetatud põhivabadustest. Need meetmed, mis aitavad kaasa territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamisele, peaksid võimaldama saartel üle saada halvemusest ja samuti ära kasutada potentsiaali, mis peitub nende erilises asukohas.</PARA><PARA>Arvestades, et saarelise asendi tõelust on vaja paremini mõista, astus komisjon olulise sammu, avaldades uuringu geograafiliste eritingimustega maa-alade kohta. Mõned selle uuringu järeldused ei põhine siiski vankumatutel argumentidel. </PARA><PARA>Euroopa saartel on teatavad ühised tunnusjooned (piiratud maa-ala, piiratud juurdepääsuvõimalused, rikkalikud, kuid haprad ökosüsteemid, ressursside piiratud kättesaadavus), mis eristavad neid maismaast ja mõjutavad nende arengut. Seepärast on vaja konkreetset ELi raamistikku (õiguslikku, poliitilist, finantsraamistikku), et võimaldada ELi poliitika sekkumist seoses saartega, säilitades piisavalt paindlikkust reageerimaks nende arenguvajadustele igal juhtumil eraldi ning alati vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele.</PARA><PARA>Praeguse regionaalpoliitika raames ei ole teatavad Euroopa saared kõlblikud saama piiriülese koostöö programmidest Euroopa toetust vahemaaga seotud kriteeriumide tõttu, mille kohaselt maksimaalne kaugus merepiirialade vahel on 150 km. Selline piirang vähendab saarte võimalusi koostööks omavahel või teiste merepiirkondadega, kus esineb sarnaseid probleeme ja vajadusi.</PARA><PARA>Kas komisjon kavatseb jätkata saarte eriraamistikuga, et ühtekuuluvuspoliitika täidaks koos teiste asjassepuutuvate Euroopa poliitikavaldkondadega, millel on oluline territoriaalne mõju, otsustavat rolli, mis on määratud ühtekuuluvuspoliitikale kui peamisele kõikides ELi piirkondades arengut edendavale Euroopa vahendile? </PARA><PARA>Raamistiku põhjendus peaks rajanema enamal statistilisel tõendusmaterjalil. SKP ja tööpuuduse määr, mida on siiani abikõlblikkuskriteeriumidena kasutatud, ei näi piisavad, et võrrelda saarte olukorda maismaaga. </PARA><PARA>Kas komisjon kaalub uute territoriaalsete näitajate lisamist, et mõista paremini saarte olukorda Euroopas võrdluses maismaaga?</PARA></CONTENT></QUEST>