<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2012-000015">O-000015/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96812">Juan Fernando López Aguilar</PERSON><BRK/><COMMITTEE COMMID="2875">Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon</COMMITTEE>i nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000015">Teema: Roheline raamat Euroopa Liidus elavate kolmandate riikide kodanike suhtes perekonna taasühinemise õiguse kohaldamise kohta (direktiiv 2003/86/EÜ)</OBJECT><CONTENT><PARA>1.  Nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) artiklis 19 on sätestatud: „Komisjon annab korrapäraselt ja esimest korda hiljemalt 3. oktoobril 2007 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru käesoleva direktiivi kohaldamisest liikmesriikides [...]”. Komisjoni 8. oktoobri 2008. aasta aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile, mis käsitleb nõukogu direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) kohaldamist, oli eespool nimetatud sätte tulemus ning selles teatati komisjoni kavatsusest alustada rohelise raamatuga laiaulatuslikumat arutelu perekonna taasühinemise korra tuleviku üle. Kõnealune roheline raamat võeti vastu 5. novembril 2011. aastal. Kas komisjon saab nimetada põhjusi, mis ajendasid rohelist raamatut avaldama just sellisel ajal?</PARA><PARA>2.  Nii direktiivi kohaldamist käsitlevas aruandes kui ka rohelises raamatus osutati liikmesriikide rakenduslikele probleemidele ja direktiivi puudustele. Osutati vigadele direktiivi ülevõtmisel ning järeldati, et mõnede vabatahtlike sätete kohaldamisel on liikmesriikidel liiga suur valikuvabadus. Mida on komisjon direktiivi puuduste suhtes ette võtnud? Kas komisjon on algatanud rikkumismenetlusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 258? Kui ei, siis miks? Kas ta pooldab paremat kohtlemist või pehmet õigust (näiteks suuniseid)?</PARA><PARA>3.  Direktiiv kuulub ELi immigratsioonipoliitika valdkonda ning on seotud ka inimõiguste tundlike aspektidega, nagu õigus era- ja perekonnaelu puutumatusele ning õigus abielluda ja luua perekond (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 7 ja 9). </PARA><PARA>- Kas komisjoni arvates piisab direktiivis sätestatud kaitsemeetmetest, et tagada eespool nimetatud õiguste kaitse?</PARA><PARA>- Kuidas hindab komisjon mõnedes liikmesriikides rakendatavaid menetlusi, mille kohaselt kasutatakse viieaastast maksimumperioodi enne, kui antakse abikaasale või elukaaslasele ning täisikka jõudnud lapsele sõltumatu elamisluba?</PARA><PARA>4.  Mõnedes liikmesriikides on sätestatud piiravad meetmed ning üks liikmesriik palus, et direktiivi muudetaks, väites, et muudatused on vajalikud direktiivi kuritarvitamise vältimiseks. Kuna kõik sellised piirangud piiravad jätkuvalt õigust perekonnaelu puutumatusele, mis on sätestatud rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides, kas komisjonil on seda küsimust täiendavaid andmeid või kas mõni teine liikmesriik on esitanud tõendeid kõnealuste probleemide kohta?</PARA></CONTENT></QUEST>