<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2012-000035">O-000035/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="4274">Olle Schmidt</PERSON>, <PERSON ID="33570">Sharon Bowles</PERSON>, <PERSON ID="97137">Sylvie Goulard</PERSON>, <PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON>, <PERSON ID="97203">Ramon Tremosa i Balcells</PERSON>, <PERSON ID="4335">Marielle De Sarnez</PERSON>, <PERSON ID="28241">Silvana Koch-Mehrin</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000035">Teema: Nõue tagada EKP juhatuses sooline võrdõiguslikkus</OBJECT><CONTENT><PARA>Euroopa juhid rõhutavad pidevalt, et nii era- kui ka avalikus sektoris peab mõjukatel ametikohtadel mehi ja naisi võrdselt olema. Me kõik teame, et juhatustes ja nõukogudes valitsev mitmekesisus annab suurema pädevuse ja paremad väljavaated. Kui võtta nendesse ametitesse ainult mehi või ainult naisi, siis on valikuvõimalus palju väiksem ja tekib oht suurepärased kandidaadid kõrvale jätta. Peale selle ei saa tõsiselt võtta väidet, et nõuetele vastavaid naissoost kandidaate on võimatu leida.</PARA><PARA>Siiski on näha, et liikmesriigid nimetavad ELi institutsioonide teatavatele kõige tähtsamatele ja mõjukamatele ametikohtadele ainult ühest soost isikuid. Üks selline näide on EKP, mille juhatusse − ega ka mitte nõukogusse ega üldnõukogusse − ei ole nimetatud mitte ühtegi naist.</PARA><PARA>Küsimus ei ole selles, et me kahtleksime praeguste kandidaatide pädevuses, vaid selles, et kui naissoost kandidaate pakutakse alati välja nii vähe, kas siis ei ole mitte viga süsteemis.</PARA><PARA>Kuidas kavatseb nõukogu EKP nõukogus, juhatuses ja üldnõukogus soolist võrdõiguslikkust paremini tagada?</PARA><PARA>Kas nõukogu kavatseb näiteks võtta kasutusele mudeli, mille kohaselt peab iga liikmesriik nimetama EKP juhatusse ühe mees- ja ühe naissoost kandidaadi?</PARA></CONTENT></QUEST>