<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Infotunni küsimus <QREF QID="H-2010-0583">H-0583/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST><TI-SESSION>2010 detsember osaistungjärk</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 116</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96681">Vilija Blinkevičiūtė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2949">(S&amp;D)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0583">Teema: Nägemispuudega inimestele ja düslektikutele sobivas vormis raamatute kättesaadavus</OBJECT><CONTENT><PARA>Euroopas on miljoneid kodanikke, kellel on lugemisega probleeme. Tegemist on pimedate ja düsleksia all kannatavate isikutega, kellel ei ole võimalik normaalselt lugeda. Nendele isikutele on vaja teha kättesaadavaks raamatud, mis on neile sobivas vormis: helilint, Braille' kiri või suuremõõtmeline trükikiri. Kahjuks huvitavad nimetatud vormis raamatud kirjastajaid harva, sest ainult 5% kogu maailma väljaannetest on saadaval nägemispuudega isikutele sobivas vormis.</PARA><PARA>Kas nõukogu ei pea vajalikuks, et selle olukorra muutmiseks tuleks muuta autoriõigust käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte, et võimaldada raamatute omavahelist jagamist õigusaktidega kooskõlas kogu Euroopa Liidus ja väljaspool selle piire? See võimaldaks nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool elavatel lugemispuudega inimestel, kes oskavad mõnda Euroopa Liidu keelt, lugeda rohkem raamatuid. Mida arvab nõukogu mõttest esitada eraldi õigusakti ettepanek, milles käsitletakse vaegnägijatele ja düslektikutele sobivas vormis raamatute kättesaadavust ning mis oleks oma olemuselt siduv ja õhutaks Euroopa Liidu liikmesriike ja kolmandaid riike vahetama raamatuid, mis on avaldatud puudega inimestele sobivas vormis?</PARA></CONTENT></QUEST>