<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA <QREF QID="O-2006-0123">O-0123/06</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 108</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="23712">Jan Zahradil</PERSON>, <PERSON ID="23695">Hynek Fajmon</PERSON>, <PERSON ID="28320">Ivo Strejček</PERSON>, <PERSON ID="28323">Oldřich Vlasák</PERSON>, <PERSON ID="28921">Jaroslav Zvěřina</PERSON>, <PERSON ID="28319">Nina Škottová</PERSON>, <PERSON ID="23705">Miroslav Ouzký</PERSON>, <PERSON ID="28339">Daniel Strož</PERSON>, <PERSON ID="28336">Věra Flasarová</PERSON>, <PERSON ID="23706">Miloslav Ransdorf</PERSON>, <PERSON ID="28331">Jaromír Kohlíček</PERSON>, <PERSON ID="28315">Petr Duchoň</PERSON>, <PERSON ID="28351">Tomáš Zatloukal</PERSON>, <PERSON ID="28352">Zuzana Roithová</PERSON>, <PERSON ID="28180">Ján Hudacký</PERSON>, <PERSON ID="28173">Zita Pleštinská</PERSON>, <PERSON ID="26833">Milan Gaľa</PERSON>, <PERSON ID="28324">Milan Cabrnoch</PERSON>, <PERSON ID="28330">Vladimír Remek</PERSON>, <PERSON ID="28357">Vladimír Železný</PERSON>, <PERSON ID="28348">Josef Zieleniec</PERSON>, <PERSON ID="28197">Árpád Duka-Zólyomi</PERSON>, <PERSON ID="28354">Jan Březina</PERSON>, <PERSON ID="23866">Edit Bauer</PERSON>, <PERSON ID="28132">Richard Ashworth</PERSON>, <PERSON ID="4528">Neil Parish</PERSON>, <PERSON ID="4540">Philip Bradbourn</PERSON>, <PERSON ID="4513">Geoffrey Van Orden</PERSON>, <PERSON ID="4527">John Bowis</PERSON>, <PERSON ID="4538">Malcolm Harbour</PERSON>, <PERSON ID="1429">Christopher Beazley</PERSON>, <PERSON ID="4552">Den Dover</PERSON>, <PERSON ID="4521">Charles Tannock</PERSON>, <PERSON ID="4516">Roger Helmer</PERSON>, <PERSON ID="4555">Daniel Hannan</PERSON>, <PERSON ID="4517">Christopher Heaton-Harris</PERSON>, <PERSON ID="4535">Philip Bushill-Matthews</PERSON>, <PERSON ID="1419">James Elles</PERSON>, <PERSON ID="4546">Struan Stevenson</PERSON>, <PERSON ID="23707">Libor Rouček</PERSON>, <PERSON ID="23840">Richard Falbr</PERSON> ja <PERSON ID="28359">Jana Bobošíková</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>Euroopa Komisjonile</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0123">Teema: Toetus avaliku ja erasektori partnerlusele ja ühtekuuluvuspoliitikale</OBJECT><CONTENT><PARA>Avaliku ja erasektori partnerlus, mis määratleb ümber riiklike haldusorganite ja erasektori vahelise suhte, areneb kiiresti ning mängib olulist rolli ühtekuuluvuspoliitika projektides ja Lissaboni eesmärkide saavutamisel. Seda kinnitab nii avaliku ja erasektori partnerlust käsitlev roheline raamat kui ka komisjoni teatis avaliku ja erasektori partnerluste ja ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal. Sellist koostöö segamudelit, kus infrastruktuur kuulub riiklikule haldusorganile ja sageli riigiülene eraettevõtja osutab teenuseid lepingu alusel, võib pidada avaliku sektori teenuste korraldamisel heaks ja tõhusaks lahenduseks.</PARA><PARA>Uued liikmesriigid peavad ühenduse õigusest tulenevaid nõudeid täitma suhteliselt lühikese aja jooksul. Üheks näiteks on veemajanduse valdkond, kus infrastruktuuri tuleb moderniseerida ja arendada, et täita asulareovee puhastamist käsitleva nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ <FNREF FNIDREF="FN1"/> tingimusi. Kohustusi võttes lähtusid liikmesriigid ja eelkõige veemajanduse infrastruktuuri omavad haldusasutused eeldusest, et ühenduse õigustikust tulenevate nõuete täitmiseks saab rahalist toetust Ühtekuuluvusfondist. Samas on haldusasutused teada andnud, et kui koostöö segamudelil (infrastruktuur kuulub kohalikule asutusele ja selle kasutamist korraldab eraõiguslik asutus) põhinevale Ühtekuuluvusfondist toetust taotlevale projektile palutakse heakskiitu, siis on komisjoni poolt tekkinud märkimisväärseid probleeme. Komisjon on seisukohal, et nendel juhtudel võidakse rikkuda teatavaid üldisi ELi eeskirju, mida täpselt ei nimetata ja mida ühestki õigusaktist ei leia, ning nõuab abstraktse &quot;parima rahvusvahelise tava&quot; järgimist. Komisjoni sõnul on mitmes liikmesriigis veemajanduse valdkonnas avaliku ja erasektori partnerluse kasutamisega seonduvaid probleeme ning sel juhul lahendatakse iga juhtum eraldi. Sellegipoolest peab komisjon lisaks üldiste märkuste tegemisele esitama konkreetseid juriidilisi argumente, mis näitaksid, et kõnealustel juhtudel on ühenduse õigust rikutud ja seetõttu ei saa Ühtekuuluvusfondist toetust anda. Oma tegevusega, mis ei põhine konkreetsetel juriidilistel argumentidel, takistab komisjon Ühtekuuluvusfondi nõuetekohast kasutamist liikmesriikidele ühenduse õigusest tulenevate kohustuste täitmiseks. Komisjoni ülalnimetatud seisukoha tõttu on ohus mitmed avaliku ja erasektori partnerluse mudelit kasutavad projektid, millel on oluline mõju kodanike elukvaliteedile. Olukorras, kus avaliku ja erasektori partnerlust kasutades rikutakse ühenduse õigust, algataks komisjon asutamislepingute järelevalvajana kindlasti viivitamatult vastava rikkumise puhul kohaldatava menetluse.</PARA><PARA>Kuidas kavatseb komisjon selle olukorra lahendada nii, et liikmesriigid saaksid kasutada Ühtekuuluvusfondi vahendeid ja samas täita direktiivis 91/271/EMÜ kehtestatud nõudeid, milleks nad on ühinemislepingu kohaselt kohustatud? Kuidas kavatseb komisjon tagada haldusasutustele ja nende partneritele õiguskindluse ja võrdse kohtlemise?</PARA><FN FNID="FN1">  EÜT L 135, 30.5.1991, lk. 40.</FN></CONTENT></QUEST>