<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2011-000330">O-000330/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96677">Cecilia Wikström</PERSON>, <PERSON ID="97086">Sonia Alfano</PERSON>, <PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON>, <PERSON ID="96872">Nadja Hirsch</PERSON>, <PERSON ID="34235">Stanimir Ilchev</PERSON>, <PERSON ID="96670">Louis Michel</PERSON>, Baroness <PERSON ID="4529">Sarah Ludford</PERSON>, <PERSON ID="96710">Jens Rohde</PERSON>, <PERSON ID="28208">Nathalie Griesbeck</PERSON>, <PERSON ID="4253">Frédérique Ries</PERSON>, <PERSON ID="97203">Ramon Tremosa i Balcells</PERSON>, <PERSON ID="108329">Andrea Zanoni</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000330">Teema: Sisserändajate olukord Kreekas</OBJECT><CONTENT><PARA>Mure varjupaigataotlejate olukorra pärast Kreekas kestab juba pikka aega. Riik koosneb saartest, mis muudab piiride kontrollimise raskeks ja tõmbab ligi palju sisserändajaid ning varjupaigataotlejaid. Kreekas puudub toimiv varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja nende avalduste menetlemise süsteem (2011. aasta jaanuaris tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus Kreeka süüdi varjupaigataotlejate ja ebaseaduslike sisserändajate hoidmises alandavates tingimustes), lisaks maadleb riik praegu majandusraskustega.</PARA><PARA>Kreeka võimud võtsid 2010. aasta lõpul kohustuseks varjupaiga- ja rändepoliitikat põhjalikult reformida ning kiitsid heaks riikliku varjupaiga- ja rändepoliitika juhtimise kava. Komisjoni Kreeka töökonna esimese kvartaliaruande kohaselt, mis avaldati 17. novembril, on riikliku kava raames tehtud mõningaid edusamme, muu hulgas on loodud varjupaigataotluste toetusüksus, heakskiidetud varjupaigataotluste arv on suurenenud ning on moodustatud asutus, mille ülesandeks on saabuvate sisserändajate eest hoolitseda.</PARA><PARA>Kuid teha tuleb veelgi rohkem. Vabaühenduste nagu Médecins Sans Frontières ja Human Rights Watch, samuti komisjoni andmeil on Türgiga piirneva Evrose piirkonna põgenikekeskuste humanitaarolukord ikka veel väga halb. Sisserändajaid ja varjupaigataotlejaid peetakse endiselt alaväärsetes tingimustes ja lastele, kes on riiki saabunud ilma täiskasvanust saatjata, ei pakuta peaaegu mingisugust abi. Olukorra paranemine ei ole tõenäoline, arvestades sellega, et Kreekasse saabub praegu iga päev umbes 400 sisserändajat, kusjuures asjaolu, et paljudel neist ei ole mingeid isikuttõendavaid dokumente, muudab olukorra veelgi keerulisemaks. </PARA><PARA>Kuigi komisjon on Kreekale rahalist abi eraldanud, on näiteks sisserändajate majutuskeskuste ehitus ajakavast maha jäänud ja võtab oodatust kauem aega. Kreeka võimudel paistab olevat raskusi neile varjupaigasüsteemi parandamiseks eraldatud ELi vahendite kasutamisega.</PARA><PARA>Mida kavatseb komisjon teha, et tagada, et Kreeka võimud kasutaksid neile eraldatud vahendeid, teeksid seda asjakohaselt ja parandaksid kiiresti Evrose kinnipidamiskeskuste humanitaarolukorda?</PARA></CONTENT></QUEST>