<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS <QREF QID="H-2010-0142">H-0142/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>Küsimuste tunniks osaistungjärgul - aprill 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 116</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="96663">Morten Messerschmidt</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Euroopa Komisjonile</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0142">Teema: Kreeka ja praegune kriis eurokoostöös</OBJECT><CONTENT><PARA>Kreeka kogeb praegu eurokoostöö varjukülgi. Headel aastatel jäeti ELile mulje, et kõik on parimas korras. Olukord halvenes oluliselt pärast seda, kui Euroopat tabas finantskriis. 2009. aastal oli Kreeka eelarvepuudujääk 12,7% SKTst, mida võib pidada euroala riikide stabiilsuse paketis lubatud 3 protsendi piirmäära oluliseks ületamiseks. Kreeka valitsus on nüüd pidanud vastu võtma kokkuhoiukava, millega kärbitakse riigieelarvet 4,8 miljardi euro võrra. Kreeklased on sunnitud kokku hoidma ja seda tunnevad valusalt kõik alates avaliku sektori töötajatest kuni pensionärideni.</PARA><PARA>Vaba vahetuskurss ei ole põhimõtteliselt hea. See ei too kellelegi kasu ega lahenda peamisi struktuurilisi probleeme. Me peame aga tunnistama, et rahal nagu kõigel muulgi on hind. Kreekas on see hind avaldunud ülikõrgete intressimääradena, mis on halvanud kogu majandustegevuse. Kui olukord sedavõrd dramaatiliseks muutub, peab riigil olema võimalus hädapidurit tõmmata ja raha hinda langetada. Kas komisjon nõustub selle arvamusega? Kui jah, siis kas ta tunnistab ühtlasi euro sisemist nõrkust?</PARA></CONTENT></QUEST>