<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Infotunni küsimus <QREF QID="H-2011-000008">H-000008/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST><TI-SESSION>2011 jaanuar osaistungjärk</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 116</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96695">Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2948">(PPE)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000008">Teema: Keskkonnakahjude puhul kahju hüvitamine</OBJECT><CONTENT><PARA>Ungarit, kes äsja võttis üle nõukogu eesistumise, tabas eelmisel aastal suur keskkonnakatastroof – mürgine mudalaviin. Katastroofi ühe peapõhjusena nimetati rajatise ebaõiget hooldust. EL ei näe liikmesriikidele ette rahalist abi katastroofide korral, mis on tekkinud tahtliku või hooletu inimtegevuse tagajärjel. Kui õnnetuse põhjustajail napib rahalisi vahendeid, ei ole liikmesriigid tihti suutelised üksi sellise õnnetuse finantstagajärgi kandma.</PARA><PARA>Kas nõukogu eesistuja jagab arvamust, et kontrollida ja karmistada tuleks õigusnorme, mis käsitlevad suure keskkonnariskiga rajatiste projekteerimist (eelkõige seoses keskkonnamõju hindamisega), hooldamist ja käitamist? Kas ei oleks otstarbekas luua Euroopa Liidus fond, mida rahastatakse sissemaksetega nendelt, kes kontrollivad suure keskkonnariskiga rajatisi, ja mille vahendeid saaks hiljem kasutada kahju hüvitamiseks nende rajatiste põhjustatud keskkonnakatastroofide korral (see sarnaneks fondiga, mille vabatahtlikult lõi British Petroleum Mehhiko lahe katastroofi tagajärgede hüvitamiseks)?</PARA></CONTENT></QUEST>