<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2012-000054">O-000054/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96726">Marije Cornelissen</PERSON>, <PERSON ID="28409">Raül Romeva i Rueda</PERSON>, <PERSON ID="96662">Franziska Katharina Brantner</PERSON>, <PERSON ID="96737">Nicole Kiil-Nielsen</PERSON>, <PERSON ID="96730">Sven Giegold</PERSON>, <PERSON ID="96648">Philippe Lamberts</PERSON>, <PERSON ID="96711">Pascal Canfin</PERSON>, <PERSON ID="97017">Ulrike Lunacek</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000054">Teema: Nõue tagada EKP juhatuses sooline võrdõiguslikkus</OBJECT><CONTENT><PARA>Naistega võrreldes on mehed endiselt kogu ELis kõikidel elualadel, eelkõige tipp-poliitikas ja äris, kuid ka muude valdkondade vastutavatel ametikohtadel suures arvulises ülekaalus. </PARA><PARA>Euroopa poliitikud ja naiste õiguste eest võitlevad organisatsioonid rõhutavad pidevalt, et nii era- kui avalikus sektoris peab mõjukatel ametikohtadel olema võrdselt mehi ja naisi. On üldiselt teada, et kui juhatustes ja nõukogudes töötavad nii naised kui mehed, annab see laiema pädevuse ja avarama vaatenurga. Kui võtta nendesse ametitesse ainult mehi või ainult naisi, siis on valikuvõimalus palju väiksem ja tekib oht potentsiaalselt suurepärased kandidaadid kõrvale jätta. Pealegi ei saa tänapäeval tõsiselt võtta väidet, et sobiva kvalifikatsiooniga naissoost kandidaate ei leidu.</PARA><PARA>Naiste alaesindatus kõikidel majanduslike otsuste tegemise tasanditel on murettekitav probleem. Mitmed ELi liikmesriigid on vastu võtnud õiguslikud meetmed, et suurendada naiste esindatust ettevõtete juhatustes, võttes eeskuju Norras 2005. aastal kehtestatud seadusega loodud positiivsest näitest.</PARA><PARA>Siiski on näha, et liikmesriigid tavatsevad ELi institutsioonide teatavatele kõige tähtsamatele ja mõjukamatele ametikohtadele nimetada ainult ühest soost isikuid. Üks silmatorkav näide on Euroopa Keskpank (EKP): selle panga juhatuses ja isegi mitte nõukogus ega üldnõukogus ei leidu ühtegi naist.</PARA><PARA>Küsimus ei ole praeguste kandidaatide pädevuses, vaid selles, et kui naissoost kandidaate pakutakse alati välja nii vähe, kas ei ole siis tegemist süsteemse veaga protsessis endas?</PARA><PARA>Milliste meetmetega kavatseb komisjon parandada sooliselt tasakaalustatud esindatust EKP nõukogus, juhatuses ja üldnõukogus?</PARA><PARA>Kas komisjon kaalub näiteks sellise skeemi kasutusele võtmist, mille kohaselt iga liikmesriik peab nimetama EKP juhatusse ühe mees- ja ühe naissoost kandidaadi?</PARA></CONTENT></QUEST>