<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2010-0167">O-0167/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="22097">Véronique De Keyser</PERSON>, <PERSON ID="4328">Raimon Obiols</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0167">Teema: Tuneesia karistusseadustiku artikkel 61a</OBJECT><CONTENT><PARA>15. juunil 2010. aastal võttis Tuneesia parlamendi saadikutekoda vastu karistusseadustiku artikli 61a muudatuse, mis käsitleb Tuneesia nn välisjulgeoleku rikkumist. Artikli 61a järgi tunnistatakse nüüd kuritegelikuks ühendusevõtmine „välisagentidega Tuneesia sõjalise või diplomaatilise olukorra kahjustamise eesmärgil”. Selles kuriteos süüdi mõistetud tuneeslastele võidakse määrata kuni 20-aastane ja kõige vähem viieaastane vanglakaristus. Uue õigusnormi kohaselt on ette nähtud karistada kõiki tuneeslasi, kes „Tuneesia eluliste huvide” ja „majandusliku julgeoleku” kahjustamise eesmärgil loovad sidemeid välisriigi, välisriigi institutsiooni või organisatsiooni agentidega.</PARA><PARA>Karistusseadustiku muudatustega tahetakse inimõiguste aktivistid nende selgitustöö pärast kurjategijateks tunnistada ning sihikule on võetud eelkõige need aktiivsed inimõiguste kaitsjad, kes kohtusid hiljuti Euroopa Liidu ametnike ja Euroopa Parlamendi liikmetega, et arutada ärevusttekitavat inimõiguste olukorda Tuneesias, samal ajal kui EL peab läbirääkimisi sidemete laiendamise üle Tuneesiaga.</PARA><PARA>Peale selle on Tuneesia valitsus külmutanud ELi rahalise toetuse sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, täpsemalt Tuneesia Inimõiguste Kaitse Liidule (alates 2006. aastast) ning Tuneesia Demokraatliku Naiste Ühendusele (alates 2010. aasta veebruarist).</PARA><PARA>Kas komisjoni arvates ei ole kõnealune uus õigusnorm vastuolus Tuneesia ja ELi 1995. aastal sõlmitud assotsieerimislepingu artikliga 2, milles sätestatakse, et demokraatlike põhimõtete ja põhiõiguste järgimine peab olema kahe lepinguosalise sise- ja välispoliitika alus, ning kas komisjoni arvates ei takista selle õigusnormi vastuvõtmine ELi ja Tuneesia suhete edendamist?</PARA><PARA>Milliseid konkreetseid meetmeid on komisjonil kavas võtta, et tagada Euroopa Liidu rahaliste vahendite tulemuslik kasutamine?</PARA><PARA>Milline on komisjoni inimõiguste strateegia Tuneesia suhtes, arvestades ELi–Tuneesia assotsiatsiooninõukogu 11. mai 2010. aasta lõppdeklaratsiooni?</PARA></CONTENT></QUEST>