<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Infotunni küsimus <QREF QID="H-2010-0315">H-0315/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST><TI-SESSION>2010 juuli osaistungjärk</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 116</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96681">Vilija Blinkevičiūtė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2949">(S&amp;D)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0315">Teema: Puudega isikuid ja diskrimineerimise vastu võitlemist käsitleva ELi õigusraamistiku loomise vajadus</OBJECT><CONTENT><PARA>Teatavad Euroopa Liidu liikmesriigid ei ole seni heaks kiitnud nõukogu direktiivi, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (KOM(2008)0426) (diskrimineerimise vastane direktiiv). Eelmise aasta aprillis võttis Euroopa Parlament vastu õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu diskrimineerimise vastane direktiiv, kuid selle direktiivi peavad ühehäälselt heaks kiitma 27 liikmesriigist koosneva ELi 27 liikmesriiki. Diskrimineerimine on keerukas nähtus, mida tuleb arutada eri tasanditel. Seepärast peavad liikmesriikide valitsused järgima, kaitsma ja jõustama isikute õigust diskrimineerimiseta kohtlemisele. </PARA><PARA>Kas nõukogu, võttes arvesse, et Euroopas on juba üle 65 miljoni puudega isiku, peab vajalikuks kiirendada selle direktiivi heakskiitmist kõigis ELi liikmesriikides, et puudega isikud saaksid elada täisväärtuslike kodanikena? Mida arvab nõukogu konkreetselt puudega isikuid käsitleva õigusakti vastuvõtmisest, sest isegi kui nimetatud isikute õigusi kaitseb diskrimineerimise vastane ELi direktiiv, on siiski vaja veel puudega isikute õigusi käsitlevat konkreetset õigusraamistikku?</PARA></CONTENT></QUEST>