<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA <QREF QID="O-2006-0063">O-0063/06</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 108</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="1191">Doris Pack</PERSON> <GRPOL GRPOLID="1102">PPE-DE</GRPOL> fraktsiooni nimel, <PERSON ID="28236">Gisela Kallenbach</PERSON> <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL> fraktsiooni nimel, <PERSON ID="2295">Hannes Swoboda</PERSON> <GRPOL GRPOLID="1103">PSE</GRPOL> fraktsiooni nimel, <PERSON ID="4508">Erik Meijer</PERSON>, <PERSON ID="28411">Ignasi Guardans Cambó</PERSON>, <PERSON ID="23691">Jelko Kacin</PERSON> ja <PERSON ID="28262">Henrik Lax</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>nõukogule</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0063">Teema: Viisapoliitika Lääne-Balkani riikide suhtes</OBJECT><CONTENT><PARA>Kolm aastat pärast Thessaloniki agenda vastuvõtmist juunis 2003 on ELi saavutused Lääne-Balkani riikide suhtes aetava viisapoliitika osas endiselt tagasihoidlikud. ELi liikmesriigid kohaldavad nende riikide suhtes eri režiime ning üldiselt kehtivad olulised piirangud. See takistab oluliselt sotsiaalset ja majanduslikku suhtlust ja piirkonna arengut ning vähendab võimalusi paljudes valdkondades haridusest kaubanduseni ja piirkondlikust koostööst tööhõiveni. Piirava viisarežiimi tõhusus võitluses organiseeritud kuritegevuse vastu on küsitav. Kurjategijad saavad kahjuks juba praegu viisavabalt liikuda ning mõnes ELi liikmesriigis on kuritegevus suurem kui mõnes Lääne-Balkani riigis. Lääne-Balkani riikidele on kinnitatud, et neil on tulevikuväljavaated Euroopas, näiteks on EL korduvalt selgelt väljendanud, et nad liiguvad Euroopa integratsiooni ja edaspidi täieliku ELi liikmelisuse poole.</PARA><PARA>Thessaloníki agenda on rikastanud stabiliseerimis- ja assotsieerumisprotsessi ELi 2004. aasta laienemise kogemustel tuginevate elementidega, nagu ELi programmide avamine ja poliitiline dialoog.</PARA><PARA>Euroopa Komisjon on pärast Thessaloníkit esitanud mõne ettepaneku selle tõhustatud vastastikuse lähenemise konkretiseerimiseks ning esitas jaanuari lõpus teatise, mis sisaldab ettepanekuid võtta vastu ELi õigusaktid Lääne-Balkani riikide suhtes kohaldatava viisarežiimi lihtsustamiseks. Mai alguses Viinis toimunud ELi sisejulgeolekut käsitlenud ministritevahelisel konverentsil tegi volinik Frattini olulisi avaldusi, kuid tegudeni pole ikka veel jõutud. Sel ummikseisul on negatiivne mõju ja see vastuolus ELi enda poliitikaga.</PARA><PARA>Kas nõukogu on valmis selles küsimuses meetmeid võtma? </PARA><PARA>Millised valitsustevahelised koostöömeetmed võiks nõukogu vastu võtta vaheetapina enne juba vastu võetud ELi direktiivide riiklikku õigusesse ülevõtmist ja enne uue Lääne-Balkani riikide suhtes kohaldatavat viisarežiimi käsitleva ELi õigusakti (direktiivi) vastuvõtmist, mis hõlbustab esimese sammuna tudengite, poliitikute ja ärimeeste ning esimesel võimalusel kõikide kodanike vaba liikumist? </PARA><PARA>Kas nõukogu palub liikmesriikidel kokku leppida mõnede nimetatud meetmete ennetava kohaldamise suhtes?</PARA></CONTENT></QUEST>