<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2012-000043">O-000043/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">nõukogule</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="109649">Mikael Gustafsson</PERSON>, <PERSON ID="28182">Kartika Tamara Liotard</PERSON>, <PERSON ID="96820">Marisa Matias</PERSON>, <PERSON ID="28406">Miguel Portas</PERSON>, <PERSON ID="96858">Marie-Christine Vergiat</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2950">GUE/NGL</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000043">Teema: Nõue tagada Euroopa Keskpanga juhatuses sooline võrdõiguslikkus</OBJECT><CONTENT><PARA>Mitmeid aastakümneid on naiste õiguste organisatsioonid üle maailma rõhutanud soolise võrdõiguslikkuse tähtsust nii avalikus kui ka erasektoris. On kahetsusväärne, et maailma poliitilistes otsustuskogudes moodustavad naised ainult 18 %. Keskmiselt teenivad naised 32 % vähem kui mehed. 70 % inimestest, kes elatuvad vähem kui 1 dollariga päevas, on naised. See on selge näide vaesuse feminiseerumisest. Maailma rikkamate riikide põhjustatud ülemaailmne majanduskriis on toonud naistele kaasa kaugeleulatuvaid tagajärgi. Naiste sotsiaal-majanduslik tõrjutus, mis põhineb naiste ja meeste rollide põhjendamatutel diskrimineerivatel sotsiaalsetel määratlustel ei mõjuta mitte ainult naisi ja nende inimõigusi, vaid ka jätkusuutliku majanduse arengut ja looduskeskkonna kaitset. </PARA><PARA>Naiste alaesindatus kõikidel majandusliku otsuste tegemise tasanditel on murettekitav probleem. Mitmed ELi liikmesriigid on vastu võtnud õiguslikud meetmed, et suurendada naiste esindatust ettevõtete juhatuses, võttes eeskuju Norras 2005. aastal. kehtestatud seadusega loodud positiivsest näitest. </PARA><PARA>Ere näide soolisest ebavõrdsusest EKPs on see, et juhatusse ja isegi mitte nõukogusse ega üldnõukogusse ei ole nimetatud mitte ühtegi naist. </PARA><PARA>Milliseid meetmeid tuleb võtta, et võidelda selle süsteemse veaga liikmete nimetamise protsessis, pidades silmas naissoost kandidaatide jätkuvat vähest nimetamist? </PARA><PARA>Kuidas kavatseb nõukogu paremini tagada soolise võrdõiguslikkuse EKP nõukogus, juhatuses ja üldnõukogus?</PARA><PARA>Kas nõukogu võiks näiteks nõuda, et iga liikmesriik esitaks EKP juhatusse ühe mees- ja ühe naissoost kandidaadi?</PARA></CONTENT></QUEST>