<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA <QREF QID="O-2007-0017">O-0017/07</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 108</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="4541">Elizabeth Lynne</PERSON> <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> fraktsiooni nimel</TI-AUTHOR><TI-DEST>Euroopa Komisjonile</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0017">Teema: Eesnäärmevähi varajane avastamine ja ravi laienenud Euroopa Liidus</OBJECT><CONTENT><PARA>Arvestades tõsiasja, et eesnäärmevähk on meestel kõige sagedamini diagnoositav vähktõve vorm, mille esinemine aastast aastasse üha kasvab, põhjuseks eeldatava eluea pikenemine ja biopsia laialt levinud kasutamine diagnoosimisel, on ainult vähesed liikmesriigid rakendanud või soovitanud riiklikke sõeluuringuid, et seda suundumust riiklikus vähistrateegias arvesse võtta. Organiseeritud ennetustöö puudumise tõttu on suremus eesnäärmevähki (mis enamikus maades on meeste surmapõhjusena teisel või kolmandal kohal) viimase aastakümne jooksul muutumatuna püsinud ning Euroopa Liidus esineb seda vähivormi enam kui kahel miljonil inimesel. </PARA><PARA>Olukorra teeb veelgi halvemaks eesnäärmevähi esinemise omapära: seda võib leida juba kahekümnendates eluaastates meestel, see esineb 30-50% meestest kogu maailmas ning esinemissagedus on haripunktis kuuekümnendates eluaastates; õnneks aga areneb kliiniline, sümptomaatiline, eluohtlik vähktõve vorm välja vaid umbes 10% meestest. Sageli kulub kuni 20 aastat, et subkliiniline mikroskoopiline kasvaja saavutaks mõõtmed, mis võimaldavad kliinilist tuvastamist; ka pärast avastamist võib kuluda kümme-viisteist aastat, kuni haigus jõuab viimasesse, letaalsesse staadiumisse. <BRK/></PARA><PARA>Kas komisjon on valmis astuma   kõiki vajalikke samme, et koguda kehtivaid ja täpseid andmeid eesnäärmevähi   juhtude arvu, hiljutise sagenemise, varase avastamise, ravi ja esinemissageduse   kohta kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides? Millal on see teave kättesaadav? <BRK/></PARA><PARA>Kas komisjon võtab seitsmendas   raamprogrammis arvesse Põhja- ja Lõuna-Euroopa vahelisi märkimisväärseid   erinevusi suremuses, mis pakuvad ainulaadset võimalust uurida keskkonna-   ja toitumistegurite soodustavat või pärssivat mõju eesnäärmevähile? <BRK/></PARA><PARA>Kas komisjon on valmis   kiirendama kahe seni ainsa pistelise sõeluuringu katse, üleeuroopalise   ERSPC ja Ühendkuningriigi kaitseuuringu tulemuste analüüsi (tulemusi   on oodata vastavalt 2009. ja 2013. aastaks), et kindlustada teaduslik   alus üldiseid eesnäärmevähi sõeluuringuid käsitlevatele poliitilistele   otsustele?  <BRK/></PARA><PARA>Kas komisjon on valmis   ja võimeline teavitama elanikkonda tõsiasjast, et võib-olla pooled kõikidest   prostata spetsiifilise antigeeni ehk PSA testiga avastatud uutest haigusjuhtudest,   juhul kui muud haiguse tunnused puuduvad, ei vajagi ravi ning neid oleks   otstarbekam jälgida kui ravida?  <BRK/></PARA><PARA>Kuidas kavatseb komisjon   toetada üleminekut praeguselt PSA testilt, mille täpsus diagnoosimiseks   on piiratud, täpsemale diagnoosimise ja prognoosimise vahendile? <BRK/></PARA><PARA>Kuidas kavatseb komisjon   toetada elanikkonna teadlikkuse tõstmist asjaolust, et eesnäärmevähi   ja rinnavähi esinemine lähisugulastel tähendab vajadust varaseks diagnostiliseks   läbivaatuseks alates 40. eluaastast?</PARA></CONTENT></QUEST>