<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA <QREF QID="O-2009-0135">O-0135/09</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="28171">Emine Bozkurt</PERSON>, <PERSON ID="96670">Louis Michel</PERSON> ja <PERSON ID="96860">Michèle Striffler</PERSON> <COMMITTEE COMMID="2875">Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon</COMMITTEE>i nimel</TI-AUTHOR><TI-DEST>nõukogule</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0135">Teema: Piiravad meetmed</OBJECT><CONTENT><PARA>Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni 5. novembri koosolekul, kus toimus esimene arvamuste vahetus piiravaid meetmeid käsitlevate komisjoni ettepanekute<FNREF FNIDREF="FN1"/> üle, teatasid komisjon ja eesistujariigi Rootsi esindajad, et need ettepanekud põhinevad pärast Lissaboni lepingu jõustumist Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklil 215 (nagu on ette nähtud V osa „Liidu välistegevus” IV jaotises „Piiravad meetmed”).</PARA><PARA>Tuleb märkida, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist võetakse üksikisikute õigusi mõjutavad meetmed vastu kas Euroopa Parlamenti kaasamata (ELTL artikkel 215) või parlamenti kaasotsustamisemenetluse kaudu kaasates (ELTL artikkel 75). Selline erinev kohtlemine on väga silmatorkav, sest ehkki Euroopa Parlamendi pädevusse kuuluvad kriminaalasjad ning eriti terroriaktide ja organiseeritud kuritegevuse ennetamine ja nende vastu võitlemine, võib ta jääda kõrvale mõnede ELi territooriumil kohaldavate siduvate terrorismivastaste meetmete vastuvõtmisest (kuigi need pärinevad väljastpoolt ELi).</PARA><PARA>Arvestades eelöeldut ning nii kehtiva asutamislepingu kui ka Lissaboni lepingu sätteid, palutakse nõukogul vastata järgmistele küsimustele. <BRK/></PARA><PARA>ELTL artikkel 215 tundub olevat   pigem erand ELTL artiklis 75 määratletud üldreeglist, mille kohaselt   Euroopa Parlament toimib kaasotsustajana,<FNREF FNIDREF="FN2"/> „kui see on vajalik   artiklis 67 osutatud eesmärkide saavutamiseks terrorismi ja sellega   seotud tegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise osas”. Kuidas tuleks   nimetatud erandit käsitleda? Kui kaalul on üksikisikute õigused ja terrorismivastane   poliitika, kas oleks mõeldav otsustusprotsessi demokraatlikumaks muutmise   eesmärgil kahe õigusliku aluse kasutamine (ELTL artiklid 215 ja 75)? <BRK/></PARA><PARA>Zimbabwet ja Somaaliat   käsitlevate ettepanekute puhul, kui Euroopa Parlamendiga konsulteerimine   ei ole ELTL artikli 215 kohaselt kohustuslik, kas oleks võimalik vähemalt   kaaluda parlamendiga vabatahtlikku konsulteerimist (vastavalt Euroopa   Ülemkogu 19. juuni 1983. aasta Stuttgarti deklaratsioonile Euroopa Liidu   kohta, milles nähakse ette selline vabatahtlik konsulteerimine rahvusvahelistes   küsimustes ka siis, kui aluslepingutes ei ole seda ette nähtud)?</PARA><FN FNID="FN1">  KOM(2009)0395, KOM(2009)0393, KOM(2009)0187 ja nõukogu dokument 12883/2009.</FN><FN FNID="FN2">  Euroopa Parlamenti ja nõukogu kutsutakse üles määratlema raamistikku haldusmeetmete võtmiseks kapitali liikumise ja maksete suhtes, näiteks füüsilistele või juriidilistele isikutele, rühmadele või mitteriiklikele rühmitustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite, finantsvarade või majanduslike tulude külmutamiseks.</FN></CONTENT></QUEST>