<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2011-000169">O-000169/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96710">Jens Rohde</PERSON>, <PERSON ID="96873">Jürgen Creutzmann</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="96648">Philippe Lamberts</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="1129">Catherine Trautmann</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="28223">Andreas Schwab</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000169">Teema: Avalikud hanked</OBJECT><CONTENT><PARA>Komisjon avaldas 17. mail teate, et on sõlminud Microsoftiga uue lepingu Microsofti kõrgetasemeliste teenuste saamiseks, et ELi institutsioonide ja ametite personaalarvutid üle viia Windows 7 operatsioonisüsteemile. Lepingu turuväärtus on kokku 45 miljonit eurot.</PARA><PARA>Teates on öeldud, et lepingu sõlmimiseks kasutati läbirääkimistega menetlust ilma eelneva hanketeate avaldamiseta. Finantsmääruse artikli 89 lõikes 2 on sätestatud: „Kõikide hankelepingute puhul korraldatakse võimalikult laiaulatuslik pakkumine, välja arvatud juhul, kui rakendatakse artikli 91 lõike 1 punktis d osutatud läbirääkimistega menetlust.” Järelikult võib läbirääkimistega menetlust kasutada erilistel ja piiratud asjaoludel. Lepingu sõlmimise teates on öeldud, et käesoleval juhul kasutati läbirääkimistega menetlust nn tehnilistel põhjustel, sest osalevad üksused juba kasutavad Microsofti tooteid oma IT infrastruktuuri osana ja teenuste pakkumise suhtes kohaldatakse institutsioonidevahelist litsentsilepingut, mis reguleerib nimetatud toodete kasutusõigusi. Samal ajal on komisjon kindlalt väitnud, et läbirääkimistega menetluse kasutamine ei tulenenud mingil juhul sellest, et Microsoftiga oli ost juba varem kokku lepitud, näiteks vastuses kirjalikule küsimusele <ANCHOR ID="1" FAMILY="WQ" TYPE="P" YEAR="2011" NUMBER="003807">P-003807/2011</ANCHOR>: „Komisjon ei kasuta ainult üht kindlat tarkvara müüjat (ja ei ole sõlminud ühtki ainuõiguslikku ostukokkulepet).”</PARA><PARA>Kas komisjon võiks selgitada, kuidas ei ole olemuslikult vastukäiv toetada läbirääkimistega menetluse kasutamist tehnilistel põhjustel, samas kui ei ole kohustust siduda ennast ühe tarnijaga, mis on tegelikult vastuolus ELi kuulutatud poliitiliste eesmärkidega? Kui alternatiivsed võimalused on olemas, siis mis põhjustel ei korraldata uue tarkvara hankimiseks avalikku konkurssi?</PARA><PARA>Veel on lepingu sõlmimise teates öeldud, et lepingu sõlmimise tingimus on „kõige madalam hind”. Mille alusel saab komisjon väita, et Microsofti pakkumine on „kõige madalama hinnaga“, kui ei ole korraldatud avalikku konkurssi ja seetõttu ei ole esitatud ka alternatiivseid pakkumisi?</PARA></CONTENT></QUEST>