<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Suuliselt vastatav küsimus <QREF QID="O-2011-000185">O-000185/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">komisjonile</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Kodukorra artikkel 115</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96871">Michael Theurer</PERSON>, <PERSON ID="97229">Niccolò Rinaldi</PERSON>, <PERSON ID="96955">Catherine Bearder</PERSON>, <PERSON ID="4335">Marielle De Sarnez</PERSON>, <PERSON ID="96873">Jürgen Creutzmann</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="1055">Godelieve Quisthoudt-Rowohl</PERSON>, <PERSON ID="4246">Othmar Karas</PERSON>, <PERSON ID="28219">Daniel Caspary</PERSON>, <PERSON ID="1073">Cristiana Muscardini</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="2037">Robert Sturdy</PERSON><BRK/>fraktsiooni <GRPOL GRPOLID="2969">ECR</GRPOL> nimel</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000185">Teema: Euroopa VKEde rahvusvahelistumine</OBJECT><CONTENT><PARA>Üleilmastumise tõttu tuleb VKEdel seista silmitsi üha suureneva konkurentsiga, mida tekitavad teistest riikidest, sh väljaspool ELi asuvatest tärkava turumajandusega riikidest pärit ettevõtted. See põhjustab probleeme, kuid pakub ka võimalusi. VKEdel tuleb oma konkurentsivõime säilitamiseks, kasvu kindlustamiseks ja järjepidevuse toetamiseks laiendada oma tegevust teistesse riikidesse (näiteks impordi, ekspordi, välismaiste otseinvesteeringute tegemise, välismaise alltöövõtjana tegutsemise või välismaiste alltöövõtjate kasutamise kaudu). Kuigi ELi ettevõtetest üle 90% on VKEd, kaupleb neist kolmandate riikidega väga väike osa: ELi VKEdest impordib ainult 29% (millest 50% impordib väljaspool siseturgu asuvatest riikidest) ja ekspordib ainult 25% (millest 50% ekspordib siseturu piirest väljapoole)<FNREF FNIDREF="FN1"/>.</PARA><PARA>1.  VKEd ei ole riiklikest toetusprogrammidest, nagu üleeuroopaline Enterprise Europe võrgustik, ning teabeallikatest, nagu turulepääsu andmebaas ja ekspordiettevõtete abiliin, piisavalt teadlikud. Milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et VKEsid olemasolevatest vahenditest ja programmidest paremini teavitada?</PARA><PARA>2.  Kuidas kavatseb komisjon tagada, et ajakohastatud tolliseadustikku julgeolekualaste kohanduste ja muudatuste tegemine ei lähe vastuollu olemasolevate lihtsustatud meetoditega, ning takistada sellega seoses ebasoodsa konkurentsiolukorra tekkimist?</PARA><PARA>3.  Mille poolest on Euroopa ärikeskuste panus VKEde rahvusvahelistumise toetamisel välismaiste asutuste (nagu Euroopa välisteenistus, kahepoolsetel suhetel põhinevad kaubanduskojad või riiklikud äriorganisatsioonid) omast suurem ning kuidas välditakse tegevuse kattumist? Milliseid algatusi on komisjon kaubanduskodade ja muude võimaluste kaudu Euroopa ja välismaiste VKEde vahel ärisidemete loomiseks teinud?</PARA><PARA>4.  Kolmandates riikides toimuvad riigihanked on Euroopa VKEdele oluline turg (sageli 10–15% SKPst). Kolmandad riigid takistavad aga sageli ELi äriühingute, eeskätt VKEde juurdepääsu riigihangetele. Milliseid meetmeid kavandab komisjon, et VKEde juurdepääsu kolmandate riikide riigihanketurgudele suurendada? </PARA><PARA>5.  Sageli tõkestab rahvusvahelist kaubandust tootestandardite erinemine. Tihtipeale ei ole just VKEdel vahendeid, et kohandada oma tooteid eri riikide turgude vajadustele. Kuidas võtab komisjon standardite rahvusvahelise ühtluse edendamisel VKEde erivajadusi arvesse?</PARA><FN FNID="FN1">  Allikas: „Internationalisation of European SMEs” (VKEde rahvusvahelistumine), lõpparuanne, Euroopa Komisjon, 2010, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/files/internationalisation_of_european_smes_final_en.pdf.</FN></CONTENT></QUEST>