<QUEST><TI><TI-INTRO>SUULINE KÜSIMUS ARUTELUGA <QREF QID="O-2005-0094">O-0094/05</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>vastavalt kodukorra artiklile 108</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>esitaja: <PERSON ID="4483">Ieke van den Burg</PERSON> ja <PERSON ID="4246">Othmar Karas</PERSON> <COMMITTEE COMMID="813">Majandus- ja rahanduskomisjon</COMMITTEE>i nimel</TI-AUTHOR><TI-DEST>Euroopa Komisjonile</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0094">Teema: Tööandjapensionide direktiivi mitterahuldava rakendamise põhjused ELi liikmesriikides</OBJECT><CONTENT><PARA>23. septembril 2005.<FNREF/> aastal lõppes liikmesriikidele esitatud tähtaeg teatada tööandjapensionide direktiivi rakendusmeetmetest. Vastavalt Teie 22. septembril Dublinis<FNREF/> peetud kõnes tehtud märkustele olid ainult 9 liikmesriiki 25st täitnud selle sätte nõuded. Majandus- ja rahanduskomisjon soovib väljendada oma muret ja pärida komisjonilt sellise mitterahuldava rakendamise põhjuseid.</PARA><PARA>Te märkisite, et enamuselt liikmesriikidelt eeldatakse direktiivi rakendamist käesoleva aasta lõpuks. Mida kavatseb komisjon ette võtta nende liikmesriikide suhtes, kellel ei õnnestu direktiivi järgmiste kuude jooksul rakendada?</PARA><PARA>Milline on Euroopa kindlustus- ja pensionijärelevalve komitee (CEIOPS) roll ja mandaat komisjoni ja liikmesriikide nõustamisel rakendamismeetmete osas ja kas seda tuleks laiendada või piirata?</PARA><PARA>Milline on Teie analüüs probleemide kohta, millega liikmesriikidel on tulnud kokku puutuda direktiivi oma pensionisüsteemidesse integreerides? Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt vastu võetud õigusloome ettepaneku sõnastusega on olnud probleeme ja/või kas tõsiasi, et direktiiv on oma olemuselt raamdirektiiv on viinud liikmesriikides erinevate tõlgendusteni?</PARA><PARA>Kas Te oskate juba öelda, mil määral on liikmesriigid otsustanud võtta vastu täiendavaid, üksikasjalikumaid usaldatavusnormatiive, eriti koguselisi eeskirju ning kas need võiksid kujuneda piiriüleste sätete rakendamisel takistuseks? Millised muud elemendid võivad ohustada direktiivi täieliku potentsiaali saavutamist?</PARA><PARA>Kuidas Te hindade viimastel aastatel toimunud finantsturgude pikaajaliste säästutulude olukorra järsust halvenemisest tingitud  arengut teises pensionisambas ning vajalikku nihet sissemaksetel ja mitte hüvitistel põhinevate skeemide suunas? Lisaks, kas kindlaksmääratud hüvitistega skeemide ja kindlaksmääratud sissemaksetega skeemide erinev käsitlemine rahvusvahelises raamatupidamisstandardis IAS 19 viimase kasuks aitas sellele muutusele kaasa? Kas see ei vii piiride hägustumiseni teise samba tööandja pensioniskeemide ja erasektoripõhistest lisainvesteeringutest, elukindlustusest ja säästuplaanidest koosneva kolmanda samba korralduse vahel?</PARA><PARA>Lõpetuseks, pidades meeles seda, et direktiivi peamiseks eesmärgiks on vabastada Euroopa sotsiaalsüsteemid osaliselt koormast rahastada vananevat ühiskonda, pakkuda tööandjapensioni kogumisasutustele (IORPd) piiriülese äritegevuse integreeritud siseturu tõhusust ja likviidsust ning mis kõige tähtsam, tagada Euroopa kodanikele vanaduses rahaline kindlustatus ja rahuldav elatustase, milliseid samme kavatseb komisjon astuda, et parandada Euroopa pensionite kindlustamist, näiteks väljakuulutatud kuid veel esitamata täiendavate pensioniõiguste ülekantavuse direktiivi ja pensionimaksete võrdse maksustamise osas?</PARA><FN FNID="FN1">  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv nr 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta, ELT L 235, 23.9.2003, lk. 10.</FN><FN FNID="FN2">  Charlie McCreevy, „Pensionifondid ja varahaldus: Euroopa perspektiiv”, KÕNE/05/539, 23.9.2005.</FN></CONTENT></QUEST>