<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS VITÁVAL <QREF QID="O-2007-0017">O-0017/07</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 108. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="4541">Elizabeth Lynne</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében</TI-AUTHOR><TI-DEST>a Bizottsághoz</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0017">Tárgy: A prosztatarák korai észlelése és kezelése a kibővült Európai Unióban</OBJECT><CONTENT><PARA>Mivel a prosztatarák a férfiak esetében leggyakrabban diagnosztizált rákbetegség, amelyet a lakosság várható élettartamának növekedésével és a kórmegállapító szövetvizsgálat módszerének elterjedt alkalmazásával évről évre egyre többször kimutatnak, néhány tagállam nemzeti szűrőeljárásokat javasolt vagy léptetett életbe, hogy ezt a tendenciát egy nemzeti rákmegelőző program alá rendelje. A megelőző intézkedések hiánya következtében a legtöbb országban ez elmúlt évtizedben továbbra is ez a második vagy harmadik elhalálozási ok férfiak esetében, és az áldozatok száma az Európai Unióban több mint 2 millió volt.</PARA><PARA>A prosztatarák összetett jellegű betegség, akár a beteg harmincas éveiben is jelentkezhet, a férfiak 30-50%-a esetében a hetedik életévtizedben kulminál, de szerencsére csak klinikai, tüneti rákot okoz, ami a megbetegedettek 10%-a esetében végződik halállal. Ráadásul sok esetben akár 20 évig is eltarthat, amíg a kezdeti klinikai méret alatti, mikroszkopikus daganatok elérik a klinikailag kimutatható nagyságot, felfedezésük után pedig akár 10–15 év is eltelhet, amíg a végső, halálos stádiumba érnek. <BRK/></PARA><PARA>Hajlandó-e a Bizottság megtenni   minden szükséges lépést a kibővült Európai Unió valamennyi tagállamában   a betegség előfordulására, gyakoriságának közelmúltbeli növekedésére,   korai felfedezésére és kezelésére vonatkozó aktuális és pontos adatok   megszerzésére? Mikor lesznek ezek az adatok elérhetőek? <BRK/></PARA><PARA>A hetedik keretprogram   esetében figyelembe fogja-e venni a Bizottság az észak- és dél-európai   országok közötti figyelemre méltó különbséget, ami ritka lehetőséget   kínál a prosztatarák kialakulásának kedvező, vagy éppen azt megakadályozó   környezeti és étkezési tényezők tanulmányozására? <BRK/></PARA><PARA>Hajlandó lenne-e a Bizottság   felgyorsítani a mindössze két véletlenszerű prosztatarákszűrő próbálkozás   – a páneurópai ERSPC és az egyesült királyságbeli „Protect Study” 2009-re   illetve 2013-ra várható, a lakossági prosztatarákszűréssel kapcsolatos   politikai döntéseknek tudományos alapot szolgáltató – eredményeinek   elemzését? <BRK/></PARA><PARA>Szándékában áll-e a   Bizottságnak, és képes-e a lakosságot arról a tényről tájékoztatni,   hogy a prosztataspecifikus antigén (PSA) alapján, a betegség más jele   nélkül kimutatott összes új esetnek körülbelül a fele nem igényel kezelést,   hanem ehelyett inkább diagnózis-nyomonkövetés a legmegfelelőbb módszer? <BRK/></PARA><PARA>Hogyan szeretné a Bizottság   a korlátozott diagnózis-pontosságú jelenlegi PSA-tesztről egy pontosabb   diagnózist és előrejelzést biztosító rendszerre való átállást segíteni? <BRK/></PARA><PARA>Miként támogatja a Bizottság   az ismeretterjesztést arról, hogy a közeli hozzátartozóknál észlelt   prosztata- és mellrák esetén korai ellenőrző szűrést kell végrehajtani   már 40 éves kortól? </PARA></CONTENT></QUEST>