<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS VITÁVAL <QREF QID="O-2008-0137">O-0137/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 108. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="4529">Baroness Sarah Ludford</PERSON> és <PERSON ID="28246">Alexander Alvaro</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében</TI-AUTHOR><TI-DEST>a Bizottsághoz</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0137">Tárgy: Az S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügy jelentősége a magánéletnek a terrorizmus elleni küzdelem során történő védelme tekintetében</OBJECT><CONTENT><PARA>Az Echelonra és a PNR-re (az utasok nevének rögzítésére) vonatkozó korábbi jogalkotási aktusok óta az Európai Parlament többször hangot adott – többek között az Európai Bíróság előtt – annak a nézetének, hogy az említett rendszerek nem egyeztethetők össze a demokratikus berendezkedés alapelveivel és az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkében foglaltakkal, mivel a nemzeti és uniós jogi aktusok lehetővé teszik azt, hogy általános biztonsági okokból a bűnüldözési szervek hozzájussanak a kereskedelmi vagy közszolgálati célból gyűjtött személyes adatokhoz, valamint hogy olyan személyek adatait rendszeresen és általános célból begyűjtsék és megtartsák, akik nem követtek el semmilyen bűncselekményt, és a közbiztonság szempontjából nem jelentenek semmilyen veszélyt. Erre az összeegyeztethetetlenségre az S. és Marper kontra Egyesült Királyság ügyben hozott 2008. december 4-i, irányadó jelentőségű ítéletében az Emberi Jogok Európai Bírósága is felhívta a figyelmet.  A Bíróság ebben az ügyben úgy határozott, hogy az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkében ( a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog) foglalt rendelkezések sérültek, mivel „az ujjlenyomatok, sejtminták és DNS-minták válogatás nélküli, általános begyűjtése olyan személyektől, akik bűncselekményt nem követtek el, pusztán gyanúsítottak voltak,...felborítja a köz- és magánérdek közötti kényes egyensúlyt,” és ebből következően „a szóban forgó adatgyűjtés aránytalanul sértette a panaszos magánélethez való jogát, és azt nem lehet a demokratikus társadalom szükségleteivel indokolni.” A Bíróság arra is rámutatott, hogy az Egyesült Királyság az egyetlen ország, amely megengedi az ilyen adatok gyűjtését „bármilyen korú személytől, aki ellen gyanú merül fel egy bűncselekmény kapcsán”, és a felmentett személy nem kérheti begyűjtött adatainak megsemmisítését vagy törlését. Az ítélet felhívta a figyelmet arra is, hogy az adatok bekerülnek az európai szintű SIS-adatbázisba. Az emberi jogokért felelős európai biztos aggodalmának adott hangot amiatt, hogy a terrorizmus elleni küzdelem során a magánélethez való jog sérelmet szenved, és felhívta a figyelmet az „ellenőrzött társadalomban”, az etnikai vagy faji szempontú kiválasztás egyre elterjedtebb használatában, valamint a diszkriminációban és az elidegenítésben rejlő veszélyekre.</PARA><PARA>A fentiek tükrében kívánatos, hogy az uniós szabályozás összhangban legyen az emberi jogokról szóló európai egyezménnyel (ld. az EUSz 6.2. cikkét), és hogy a tagállamok közvetlenül elszámoltathatóak legyenek a strasbourgi bíróság előtt az emberi jogokról szóló európai egyezmény 8. cikkének megsértése esetén, többek között az uniós szabályozás átvétele során is (ld. EJEB Bosphorus kontra Írország, 2005. június 30.)</PARA><PARA>1. Az Alapjogi Ügynökséggel, a 29. cikkel foglalkozó munkacsoporttal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően meg fogja-e vizsgálni a Bizottság azt, hogy folytatnak-e hasonló gyakorlatot más tagállamokban, és a Marper-ítéletben megfogalmazott alapelvek nyomán újra fogja-e értékelni az ilyen gyakorlatok jogszerűségét, különösen az arányosságot és az indokoltságot illetően, valamint az uniós és nemzeti hivatali adatgyűjtés, adatmegosztás, az etnikai vagy faji szempontú kiválasztás eszközeinek és projektjeinek – például a Prüm, a SIS, a VIS, a CIS, az entry-exit, a bejelentett munkavállalói program, az utaslisták, az Eurodac, az Europol, az Eurojust, az adatgyűjtési irányelv stb. –  jogszerűségét? Fog-e kiadni olyan értelmű nyilatkozatot, amely szerint az adatokat szigorúan csak az eredetileg megjelölt célból lehet feldolgozni és felhasználni?</PARA><PARA>2. Egyetért-e a Bizottság azzal, hogy az uniós együttműködés keretében az EU-nak és a tagállamoknak tartózkodniuk kell az Egyesült Királyságban (vagy bármely más tagállamban) gyűjtött vagy attól kapott biometrikus adatok használatától, valamint hogy meg kell semmisíteni, illetve törölni kell azokat az adatokat, amelyeket nem az EJEB-ítélettel összhangban gyűjtöttek?</PARA></CONTENT></QUEST>