<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>A kérdések órája során feltett kérdés: <QREF QID="H-2010-0425">H-0425/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="CS">Tanács</INST> számára</TI-DEST><TI-SESSION>Ülés: 2010 szeptemberi II. ülés</TI-SESSION><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 116. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="4274">Olle Schmidt</PERSON> <GRPOL GRPOLID="1119">(ALDE)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0425">Tárgy: A roma kisebbség helyzete Európában és az uniós állampolgárok szabad mozgása</OBJECT><CONTENT><PARA>A roma kisebbség hátrányos megkülönböztetése egész Európára kiterjedő, hosszú idő óta meglévő probléma. Képes-e a Tanács arról biztosítani, hogy a roma kisebbség helyzete Európában uniós szinten megfontolás tárgyát fogja képezni, és a Tanács a nemzetállamok megoldásai helyett európai megoldást fog keresni?</PARA><PARA>A Bizottság kijelentette, hogy – annak érdekében, hogy a polgárok mozgásszabadsága ne sérüljön – uniós állampolgárok bármiféle kitoloncolására a belső piacon csakis eseti alapon kerülhet sor. Osztja-e a Tanács ezt az álláspontot? Ha igen, a 79 roma Franciaországból való kitoloncolása sérti-e ezt az alapvető közösségi szabályt?</PARA><PARA>A legutóbbi események fényében sort kerít-e a Tanács arra, hogy megvitassa az állampolgárok szabad mozgásának kérdését?</PARA><PARA>További kérdés, hogy a szeptember 6-án Párizsban tartandó, bevándorlással foglalkozó – a francia, belga, német, olasz, spanyol, brit és gőrőg belügyminiszter részvételével zajló – találkozó következtetései megvitatásra kerülnek-e az összes tagállam között?</PARA></CONTENT></QUEST>