<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS VITÁVAL <QREF QID="O-2006-0063">O-0063/06</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 108. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="1191">Doris Pack</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1102">PPE-DE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében, <PERSON ID="28236">Gisela Kallenbach</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében, <PERSON ID="2295">Hannes Swoboda</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1103">PSE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében, <PERSON ID="4508">Erik Meijer</PERSON>, <PERSON ID="28411">Ignasi Guardans Cambó</PERSON>, <PERSON ID="23691">Jelko Kacin</PERSON> és <PERSON ID="28262">Henrik Lax</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>a Tanácshoz</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0063">Tárgy: A Nyugat-Balkán országaira vonatkozó vízumpolitika</OBJECT><CONTENT><PARA>A szaloniki napirend 2003. júniusi elfogadása után három évvel még mindig gyengék az EU nyugat-balkáni országokra vonatkozó vízumpolitikájának eredményei. Az EU tagállamai különböző rendszereket alkalmaznak ezekre az országokra, és általában fontos korlátozások vannak életben. Ez súlyosan akadályozza a régió számára a társadalmi-gazdasági cserekapcsolatokat és fejlődést, valamint az oktatástól a kereskedelemig, a regionális együttműködéstől a foglalkoztatásig számos téren csökkenti a lehetőségeket. A szervezett bűnözés elleni harc tekintetében megkérdőjelezhető a korlátozó rendszerek hatékonysága. A bűnözők sajnos már élvezik a vízummentes szabad mozgás előnyeit, és egyes uniós tagállamokban nagyobb a bűnözés mértéke, mint egyes nyugat-balkáni országokban. A nyugat-balkáni országokat biztosították afelől, hogy európai perspektívával rendelkeznek, például az EU számos alkalommal egyértelműen kijelentette, hogy ezek az országok az európai integráció, és a megfelelő időpontban a teljes jogú EU-tagság irányába haladnak.</PARA><PARA>Szaloniki olyan elemekkel (például az európai uniós programok megnyitásával és a politikai párbeszéddel) gazdagította a stabilizációs és társulási folyamatot, amelyeket az EU-hoz 2004-ben csatlakozott országokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatokból merítettek.</PARA><PARA>Szaloniki után az Európai Bizottság előterjesztett javaslatokat ezen fokozott közeledés konkretizálására, és később közleményt adott ki január végén, amely javaslatokat tartalmaz a nyugat-balkáni országokkal kapcsolatos vízumkönnyítésről szóló európai uniós jogalkotásra vonatkozóan. Az EU belső biztonságáról szóló, május elején Bécsben tartott miniszteri szintű konferencián Frattini biztos fontos nyilatkozatokat tett, de cselekvésre még mindig nem került sor. Ez a patthelyzet igen terméketlen és az EU saját politikájával is ellentétes.</PARA><PARA>Kész lenne a Tanács intézkedéseket hozni ezen a téren? </PARA><PARA>Melyek azok a kormányközi együttműködési intézkedések, amelyeket a Tanács köztes lépésként elfogadhatna addig, amíg az EU által már elfogadott irányelveket átültetik a nemzeti jogba, és amíg új uniós jogszabályt (irányelvet) fogadnak el a Nyugat-Balkánra vonatkozó vízumokról, első lépésként az egyetemi hallgatók, politikusok és üzletemberek, majd a lehető leghamarabb az összes polgár szabad mozgásának finomítása és megkönnyítése céljából? </PARA><PARA>Kérni fogja-e a Tanács a tagállamokat, hogy állapodjanak meg ezen intézkedések egy részének tervezett alkalmazásáról?</PARA></CONTENT></QUEST>