<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2011-000079">O-000079/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="CS">Tanács</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="1934">Daniel Cohn-Bendit</PERSON>, <PERSON ID="28233">Rebecca Harms</PERSON>, <PERSON ID="96815">Judith Sargentini</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000079">Tárgy: A magyar alkotmány felülvizsgálata</OBJECT><CONTENT><PARA>A magyar hatóságok a Parlament elé terjesztettek egy olyan alkotmánytervezetet, amely: nem tartalmazza a szociális jogok definícióját: Magyarország nemzetközi kötelezettségeinek megfelelően az új alkotmányban az alapvető jogok között szerepelnie kell a szociális jogoknak is. Az alkotmánytervezet nem garantálja az idős állampolgárok számára az állami támogatás jogát. A családra vonatkozó definíció korlátozó és konzervatív: az alkotmánytervezet feltételezhetően csak a férfi és nő között kötött házasság intézményét védi majd, és kizárólag az ilyen házasságon alapuló családokat védelmezi és támogatja. Az egyszülős családok vagy a nem házasságban élő párok tehát nem élvezhetik ugyanazt a védelmet, ennélfogva hátrányos megkülönböztetésben részesülnek, jóllehet az alkotmánynak ugyanolyan szintű védelmet kell nyújtania minden család számára, a szülők családi állapotától vagy nemétől függetlenül. Az alkotmánytervezet nem tartalmazza a visszamenőleges joghatás tilalmát: azaz az olyan jogszabályok visszamenőleges joghatását, amelyek az állampolgárok számára negatív következményekkel járnak. A magzati élet védelméről rendelkezve az új alkotmány a fogantatástól kezdve védelmezi az életet, ami az abortusz tilalmához vezethet, még ha ebben a szakaszban kifejezetten nem tiltja azt. Az alapvető jogok szükségállapot idején történő korlátozása tekintetében az alkotmánytervezetben nincs arra garancia, hogy szükségállapot idején nem lehet korlátozni a legalapvetőbb jogokat. Ez a jelenlegi alkotmányhoz képest komoly visszalépés. Az Alkotmánybíróság jogait nem állították vissza: az Alkotmánybíróságnak egy nemrégiben hozott ítéletére válaszul a többségben lévő Fidesz korlátozta a szervezet azon jogát, hogy a jogszabályokat felülvizsgálja. Az alkotmány reformját az ellenzéki pártok és nem- kormányzati szervek is támadják, kritikával illetve az átláthatóság hiányát, a konzultáció elégtelenségét és a szűk határidőket, a tartalmat illetően pedig a demokratikus fékek és ellensúlyok lebontását. A Joggal a Demokráciáért Európai Bizottság (a Velencei Bizottság) felszólította a magyar hatóságokat, hogy tanúsítsanak nagyobb rugalmasságot, nyitottságot és kompromisszumkészséget, valamint javaslatokat tett, míg a PACE március 25-én arra hívta fel, hogy adjon ki végleges véleményt. Az alkotmánytervezet elfogadására várhatóan április második felében kerül sor<FNREF FNIDREF="FN1"/>.</PARA><PARA>Követi-e a Tanács a magyar alkotmány reformjának folyamatát annak ellenőrzése érdekében, hogy a javasolt reformok összhangban állnak-e az uniós szerződésekkel és különösen az EUSZ 2., 6. és 7. cikkében foglaltakkal, valamint az általános demokratikus alkotmányos alapelvekkel és az európai parlamenti választásokra vonatkozó választási jogokkal? Hogyan értékeli a helyzetet, és milyen lépéseket kíván tenni? Úgy véli-e, hogy e változtatások révén felmerülhet a nemzetiségi és etnikai hovatartozás, nemi irányultság, vallás és hit alapján történő hátrányos megkülönböztetés kockázata, és sérülhet az egyenlő bánásmód elve? Fel fogja-e szólítani a Tanács a magyar hatóságokat arra, hogy az alkotmánytervezet elfogadása előtt várják meg a Velencei Bizottság véleményét, és kövessék annak ajánlásait? Felszólítja-e a magyar hatóságokat arra, hogy mellőzzék a szigorú időbeli korlátokat, és biztosítsák a széles körű és a lényegi kérdéseket érintő vita lehetőségét, amelyben a különböző politikai erők, a civil társadalom, a tudományos élet képviselői és a média is részt vesz?</PARA><FN FNID="FN1">  A parlamenti négyötödös többségi szavazat eltörlése után a jelenlegi parlament kétharmados többséggel szavazza meg; népszavazást nem tartanak.</FN></CONTENT></QUEST>