<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2010-0142">O-0142/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="33570">Sharon Bowles</PERSON>, <PERSON ID="96670">Louis Michel</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0142">Tárgy: Országonkénti jelentés az uniós listán szereplő társaságokról</OBJECT><CONTENT><PARA>Az Egyesült Államok tőzsdei reformról és fogyasztóvédelemről szóló Dodd–Frank-törvénye (Wall Street Reform and Consumer Protection Act) gyökeresen megváltoztatta a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályokat. Többek között a New York-i tőzsdére bevezetett társaságokat bizonyos információk nyilvánossá tételére kötelezi. Az Egyesült Államok értékpapír- és tőzsdefelügyeleténél (Securities and Exchange Commission (SEC)) nyilvántartásba vett olaj-, gáz- és bányavállalatoknak például nyilvánosságra kell hozniuk bevételeiket és kiadásaikat. E rendelkezés gátat fog vetni a korrupciónak és a jogellenes tőkeáramlásnak, amely rendkívüli szegénységbe és konfliktusokba sodort sok természeti kincsekben gazdag országot. Az Európai Unión belül az átláthatósági irányelv (2004/109/EK<FNREF FNIDREF="FN1"/>) országonkénti jelentést előíró módosítása ezt az előírást kiterjeszthette volna az európai tőzsdéken jegyzett társaságokra.</PARA><PARA>A Bizottság 2010. április 21-i közleményében megállapította, hogy az országonkénti jelentés egyre nagyobb jelentőséggel bír a korrupció és a jogellenes tőkeáramlás elleni küzdelemben. Ezért 2010. szeptember 22-i nyilatkozatában elkötelezte magát, hogy felméri annak megvalósíthatóságát, hogy bizonyos részvénykibocsátókat – amelyek értékpapírjainak forgalmazása engedélyezett a szabályozott piacon, és amelyek konszolidált mérleget készítenek – arra kötelezzenek, hogy éves pénzügyi jelentéseikben tegyenek közzé harmadik országokban folytatott tevékenységükre vonatkozó fontos információkat.</PARA><PARA>Milyen következő, konkrét lépéseket tervez a Bizottság? Hogyan magyarázza a Bizottság, hogy az e téren való jogalkotás lemaradásban van az Egyesült Államokhoz képest? Megfelelően ösztönözte a Bizottság a Nemzetközi Számviteli Standard Testületet (IASB) arra, hogy fogadjon el országonkénti jelentésre vonatkozó szabványokat?</PARA><PARA>Ezenfelül, a Dodd–Frank-törvény azokat a társaságokat, amelyeknek termékei kassziteritet (ónkövet), koltánt, volframitot vagy aranyat tartalmaznak, arra kötelezi, hogy a SEC-nek bejelentsék, hogy ezeket az ásványokat a Kongói Demokratikus Köztársaságból, vagy a vele szomszédos országokból szerzik-e be. A társaságoknak részletesen ismertetniük kell, hogy milyen intézkedéseket hoztak, elkerülendő ezeknek az ásványoknak a kongói demokratikus köztársasági fegyveres csoportoktól való beszerzését, amely csoportok mészárlásokat és egyéb kegyetlenségeket követnek el. A törvény azt is előírja, hogy a nyilvánosságra hozott információkat független ellenőrzésnek vessék alá. Noha Európa 2008 óta vezeti az ásványkincsek jogtalan kiaknázásából finanszírozott kongói konfliktus felszámolásán dolgozó nemzetközi munkacsoportot, hasonló jogszabályokat egyelőre nem vezetett be.</PARA><PARA>Miért nem tett lépéseket a Bizottság e tekintetben a válság után azonnal? Milyen intézkedéseket fog hozni a Bizottság annak érdekében, hogy ismét magához ragadja a kezdeményezést ezen a rendkívül fontos területen? Milyen konkrét formát öltenek majd ezek az intézkedések?</PARA><FN FNID="FN1">  HL L 390., 2004.12.31., 38. o.</FN></CONTENT></QUEST>