<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS VITÁVAL <QREF QID="O-2009-0163">O-0163/09</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 115. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="28409">Raül Romeva i Rueda</PERSON>, <PERSON ID="2054">Heidi Hautala</PERSON>, <PERSON ID="4531">Jean Lambert</PERSON>, <PERSON ID="4385">Hélène Flautre</PERSON>, <PERSON ID="96734">Franziska Keller</PERSON> és <PERSON ID="96736">Jan Philipp Albrecht</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében</TI-AUTHOR><TI-DEST>a Tanácshoz</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0163">Tárgy: A guantánamói fogolytábor bezárásának csúszása</OBJECT><CONTENT><PARA>Az USA kormánya bejelentette, hogy nem kerül sor a guantánamói fogolytábor bezárására az Obama elnök által hivatalba lépésekor ígért időpontig, január 22-ig. Egyelőre sikertelennek bizonyultak azok az erőfeszítések, amelyek arra irányultak, hogy vádat emeljenek a guantánamói foglyok egy része ellen, és olyan helyet találjanak az USA területén, amely befogadja őket – részben amiatt is, hogy a Kongresszus ellenezte akár egy korábbi fogoly beengedését is az USA területére.</PARA><PARA>Obama hivatalba lépésekor körülbelül 245 személyt tartottak fogva a guantánamói fogolytáborban. Azóta mindössze körülbelül 30 férfi távozott, 215 személyt még mindig fogva tartanak. Közülük 90 jemeni, akiket az USA nem tud hazatelepíteni, mivel nem sikerült biztonsági és rehabilitációs megállapodást kötniük; 65 személy esetében úgy vélik, hogy szövetségi bíróság vagy katonai bizottságok elé állíthatók – a kormány a közelmúltban bejelentette, hogy öt, a szeptember 11-i merényletben való részvétellel vádolt személyt, köztük Hálid Seijh Mohamedet az amerikai szövetségi bíróságok előtti vádemelés céljából átszállítana; az amerikai hatóságok körülbelül 60 személy szabadon bocsátását engedélyezték, mivel ezek a személyek nem jelentenek semmilyen fenyegetést, ugyanakkor nem telepíthetők vissza hazájukba, mivel a származási országukban (Üzbegisztán, Szíria, Kína, Algéria és Tunézia) a kínvallatás kockázata áll fenn. A médiában megjelent információk szerint Obama az elkövetkező hetekben bejelentheti a guantánamói fogolytábor bezárására vonatkozó tervet, amely maximum 90 terroristagyanús személy „előzetes” fogva tartását irányozza elő, mivel egy részük ellen kínvallatás révén szereztek bizonyítékokat, vagy mert a nyilvános tárgyalás nagy mennyiségű titkosított információ felhasználását vagy lehetséges nyilvánosságra kerülését vonná magával.</PARA><PARA>Az USA kormányának kérésére Bermuda és Palau fogadott be volt foglyokat, míg az európai államok közül Franciaország, Portugália, Írország, Belgium, az Egyesült Királyság, Olaszország és Magyarország cselekedett hasonlóképpen.</PARA><PARA>Milyen lépéseket tett a Tanács annak érdekében, hogy támogassa az EU-t és a tagállamokat abban, hogy segítsék a guantánamói fogolytábor bezárását (a volt foglyok befogadását is beleértve)? Milyen konkrét intézkedéseket tett a Tanács a rendkívüli kiadatások és kínzások áldozatai számára nyújtott jóvátétel, valamint méltányos és megfelelő kártérítés tekintetében? Hogyan fejezte ki a Tanács az USA hatóságai felé a guantánamói fogolytábor bezárásának csúszása, a foglyok további, határozatlan idejű fogva tartása és katonai bizottságok elé állítása, valamint a halálbüntetés esetleges alkalmazása miatti európai aggodalmat? </PARA></CONTENT></QUEST>