<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2010-0103">O-0103/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON>, <PERSON ID="39713">Renate Weber</PERSON>, <PERSON ID="97086">Sonia Alfano</PERSON>, <PERSON ID="28208">Nathalie Griesbeck</PERSON>, Baroness <PERSON ID="4529">Sarah Ludford</PERSON>, <PERSON ID="96945">Marietje Schaake</PERSON>, <PERSON ID="96692">Leonidas Donskis</PERSON>, <PERSON ID="96677">Cecilia Wikström</PERSON>, <PERSON ID="4398">Gianni Vattimo</PERSON>, <PERSON ID="37324">Adina-Ioana Vălean</PERSON>, <PERSON ID="4335">Marielle De Sarnez</PERSON>, <PERSON ID="97203">Ramon Tremosa i Balcells</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0103">Tárgy: Az információ szabadságát és a médiaszabadságot érő, egyre súlyosbodó fenyegetések az EU tagállamaiban, és a Bizottság tervezett intézkedései</OBJECT><CONTENT><PARA>A Cseh Köztársaság és Olaszország után Magyarország, Észtország és Románia is az információ és a média szabadságát súlyosan korlátozó tervezeteket vitat meg, melyek olyan hatáskörökkel kívánják felruházni a kormányokat, amelyek birtokában meghatározhatnák a média által közölt tartalmakat, cenzúrázhatnák az ellenük irányuló kritikákat és növelhetnék a média kormányzati ellenőrzését. Magyarországon a kormány jogszabálytervezet terjesztett elő egy a kormány által támogatott és a közszolgálati média ellenőrzésére hivatott „médiatanács” felállításáról, melynek elnökét a miniszterelnök jelölné ki. Észtországban a parlament éppen most vitat meg egy olyan, új törvényre irányuló javaslatot, amely az újságírókat információforrásuk felfedésére kényszerítené, és „potenciálisan kártékony információk” közzétételére irányuló gyanítható szándék alapján ítélne pénzbüntetésre sajtótermékeket. Romániában a Legfelsőbb Védelmi Tanács jogalkotási intézkedés céljából továbbította a parlament számára az új nemzeti védelmi stratégiát, amely rámutat a „megrendelt médiakampányok jelenségére, amelyek célja az állami intézményeknek a tevékenységükkel kapcsolatos hamis információk terjesztése révén való befeketítése”. Kétségek merültek fel a közcélú műsorszolgáltatásról szóló jogszabályok felülvizsgálatával kapcsolatban is. Magyar, észt és román újságírók és kiadók – akiket egyéb európai kollégáik támogatnak – kritikáikban olyan, a médiaszabadság elleni támadásoknak minősítették ezeket az intézkedéseket, amelyek veszedelmes módon visszaforgatják az idő kerekét. </PARA><PARA> Úgy véli-e a Bizottság, hogy az ilyen törvénytervezetek összeegyeztethetők az információ és a média szabadságával kapcsolatos európai normákkal, melyeket az Európai Unió alapjogi chartájának 11. cikke, az Emberi Jogok Európai Egyezménye 10. cikke és a vonatkozó joggyakorlat, valamint az EUSz. 6. cikke garantál? </PARA><PARA>Egyetért-e a Bizottság azzal, hogy a média szabadsága a demokrácia olyan alapvető eleme, amelyet az Európai Uniónak és intézményeinek meg kell védenie, szükség esetén akár az EUSz. 7. cikkének alkalmazása révén is?</PARA><PARA>Mit tesz a Bizottság a belső piac, az audiovizuális politika, a piaci verseny, a hírközlés, az állami támogatások, a közszolgálati kötelezettségek és az alapvető jogok terén hatályban lévő vonatkozó jogszabályok megfelelő és maradéktalan érvényesítése érdekében?</PARA><PARA>Mikor kerül sor a médiapluralizmus indikátorairól szóló (2010-re bejelentett) közlemény kibocsátására, és mik lesznek a Bizottság következő intézkedései? Konkrétan, tesz-e javaslatot a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv olyan értelmű felülvizsgálatára, hogy az magába foglalja a médiaszabadságot és a médiapluralizmust?</PARA></CONTENT></QUEST>