<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2012-000009">O-000009/2012</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="38420">Cristian Silviu Buşoi</PERSON>, <PERSON ID="96873">Jürgen Creutzmann</PERSON>, <PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON>, <PERSON ID="28244">Wolf Klinz</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="28223">Andreas Schwab</PERSON>, <PERSON ID="4275">Hans-Peter Mayer</PERSON>, <PERSON ID="96674">Anna Maria Corazza Bildt</PERSON>, <PERSON ID="28275">Małgorzata Handzlik</PERSON>, <PERSON ID="96884">Philippe Juvin</PERSON>, <PERSON ID="1913">Evelyne Gebhardt</PERSON>, <PERSON ID="4294">Heide Rühle</PERSON></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000009">Tárgy: A bolti kiskereskedelmi tevékenységek válság miatt bevezetett magyarországi különadója</OBJECT><CONTENT><PARA>2010. október 18-án a magyar kormány a válság miatt a kiskereskedelmi ágazatot érintő különadót vezetett be, amely szerkezetéből adódóan hátrányosan érinti a külföldi vállalatokat és fenyegetést jelenthet a letelepedés szabadsága számára, továbbá illegális állami támogatásnak minősülhet.</PARA><PARA>Jelenlegi formájában az adó ténylegesen jelentős pénzügyi terhet ró a külföldi tulajdonban lévő kiskereskedelmi egységekre, és nem vonatkozik a franchise-rendszerben működő magyar versenytársaikra, mivel ezek esetében nem forgalmuknak a teljes hálózatban történt összesítését veszik alapul. Így a legmagasabb adókulcs csak a külföldi vállalatokra vonatkozik, ami ezáltal az uniós jog megsértését és a különböző üzleti modellek közötti megkülönböztetést jelent. Az adó szelektív jellege jelentősen nagyobb hatással volt a külföldi nagyvállalatokra, mivel egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtett a külföldi és hazai vállalatok között és ellentétes lehet az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.</PARA><PARA>A különadó bevezetése után több mint egy évvel továbbra is változatlan a külföldi tulajdonban lévő kiskereskedelmi egységek helyzete Magyarországon, amelyek igen sokat fizetnek a megkülönböztető adó miatt. Tekintettel a fentiekre, a Bizottságnak a szerződések őreként véget kellene vetnie az ilyen jellegű protekcionista intézkedéseknek egy olyan időszakban, amikor a belső piaci szabályok betartása minden korábbinál fontosabb, ahogyan azt a Parlament a hatékonyabb és tisztességesebb kiskereskedelmi piacról szóló 2011. július 5-i állásfoglalásában (<ANCHOR ID="1" FAMILY="TA" TYPE="P7-TA" YEAR="2011" NUMBER="0307">P7_TA(2011)0307</ANCHOR>) sürgette.</PARA><PARA>1.  A Bizottság szerint sérti-e ez az adó az uniós jogot és megkülönböztetést jelent-e a különböző üzleti modellek között, és ha igen, milyen intézkedéseket tett ennek megszüntetése érdekében?</PARA><PARA>2.  Kapott-e a Bizottság további olyan információkat a magyar hatóságoktól, amelyek a kiskereskedelmet érintő különadó uniós joggal való összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek?</PARA><PARA>3.  Tovább fogja-e vizsgálni a Bizottság az adót az állami támogatásról szóló rendelkezések vonatkozásában a jelenlegi jelentős versenyegyenlőtlenségek megszüntetése érdekében?</PARA><PARA>4.  Milyen jövőbeli lépéseket szándékozik tenni a Bizottság? Tájékoztatna-e a Bizottság ezen vizsgálatok pontos ütemezéséről?</PARA></CONTENT></QUEST>