<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS <QREF QID="H-2009-0320">H-0320/09</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>A 2009-as év októberi üléshetének kérdések órájára</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 116. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="26851">Nikolaos Chountis</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>a <INST TYPE="CS">Bizottsághoz</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0320">Tárgy: A Bizottság érdektelensége a Siemens-botrány körüli vizsgálatok tekintetében</OBJECT><CONTENT><PARA>A Siemens-botrány az Európai Uniót az utóbbi öt év során felrázó korrupciós ügyek legfontosabbika. Az igazságszolgáltatási vizsgálatokból, a bíróságok végzéseiből, az érintettek vallomásaiból, és maga a vállalat nyilvánosan tett nyilatkozataiból is az derül ki, hogy különböző országok – köztük Görögország – politikai pártjai és magas beosztású tisztviselői csúszópénzt fogadtak el, hogy a nagyvállalat előnyökhöz jusson az állami szektor és közvállalatok munkálataira és beszállításaira kiírt nyilvános tenderek – melyek közül számos pályázat, társfinanszírozás formájában, közösségi alapok támogatását élvezi – elbírálása során.</PARA><PARA>Tekintettel arra, hogy a Siemens-botrány kirobbanása óta a csalás elleni küzdelemért felelős biztos, Sim Kallas a közösségi ellenőrzés keretében azt válaszolja, hogy a tényfeltárás nem tartozik az Európai Unió illetékességi körébe, és hogy a tagállamok nem kérték Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) szolgálatait, az alábbiakat kérdezem a Bizottságtól: milyen módon vigyázott az Európai Bizottság és az uniós költségvetés kárára elkövethető csalások kivizsgálásával hivatalosan megbízott OLAF az európai polgárok közpénzeire? Mivel járult hozzá a Bizottság és az OLAF e teljes átláthatóságot megkövetelő fontos ügyhöz? Milyen következtetéseket vont le a Bizottság és az OLAF az ügyből?</PARA></CONTENT></QUEST>