<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2011-000332">O-000332/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="1055">Godelieve Quisthoudt-Rowohl</PERSON>, <PERSON ID="28223">Andreas Schwab</PERSON>, <PERSON ID="28219">Daniel Caspary</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000332">Tárgy: A Vámkódex korszerűsítése és a nem preferenciális származási szabályok listájának bevezetése</OBJECT><CONTENT><PARA>A termékek származását jelenleg a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet 24. cikkében foglalt elvek határozzák meg, amelyek értelmében „[a]zokat az árukat, amelyeknek az előállításában egynél több ország vett részt, úgy kell tekinteni, hogy abból az országból származnak, amelyben az utolsó lényeges, gazdaságilag indokolt feldolgozáson vagy megmunkáláson mentek keresztül az ehhez felszerelt vállalkozás területén, és új termék létrehozását eredményezték vagy az előállítás fontos szakaszát képezték”.</PARA><PARA>A WTO jelenleg erőfeszítéseket tesz az áruk nem preferenciális származásának összehangolására. A WTO tervezete alapján – és a Vámkódex korszerűsítésére irányuló erőfeszítések részeként – a Bizottság a nem preferenciális származásra vonatkozó különböző kötelező érvényű származási szabályokat dolgozott ki. A Bizottság szerint ez a kötött szabályjegyzék jogilag egyértelműbb helyzetet eredményez majd a behozatalok tekintetében és egyértelmű jogalapot teremt, különösen a dömpingellenes esetekben. A vállalatok számára azonban a szabályok bevezetése sokkal összetettebbé és bonyolultabbá tenné az eljárást. Míg korábban az áruk származását az exportáló ország határozta meg, a Bizottság javaslata szerint az EU maga határozná meg a harmadik országokból érkező áruk származását.</PARA><PARA>1.  Hogyan zajlik majd ez a felügyelet? Hogyan beszélhetünk az európai importőrök számára nyújtott fokozottabb jogbiztonságról, ha a dömpingellenes esetek az EU-ba irányuló teljes import csupán 0,7%-át érintik?</PARA><PARA>2.  A termékcsoportoktól és az előállításukhoz felhasznált termékektől függően számos olyan eset lehetséges, amikor adott termék már nem tekinthető európai eredetűnek. Hogyan kívánja a Bizottság ellensúlyozni az ennek következtében az európai gyártókat érintő megítélésbeli problémát és az európai termelés visszaesését?</PARA><PARA>3.  Az exportot illetően a Bizottság azt javasolja, hogy az importáló országok saját származási szabályaikat alkalmazhassák. Hogyan végrehajtható ez? Milyen forrásokat bocsát rendelkezésre a Bizottság a szereplők számára, hogy segítséget nyújtson nekik a származási szabályok több mint 190 ország esetében történő végrehajtására? Nem eredményez-e ez még több bürokráciát?</PARA><PARA>4.  A behozatal esetében uniós származási szabályokat írnak elő, míg a kivitel esetében több lehetőség van. Egyértelműen meghatározta-e a Bizottság, hogy az export és az import esetében alkalmazandó külön származási szabályok összeegyeztethetőek-e az uniós jogszabályokkal és megfelelnek-e a WTO-szabályoknak?</PARA><PARA>5.  A lista bevezetése összhangban van-e az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal és a kkv-k nemzetközivé válására irányuló uniós stratégiával?</PARA></CONTENT></QUEST>