<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>A kérdések órája során feltett kérdés: <QREF QID="H-2010-0367">H-0367/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-SESSION>Ülés: 2010 szeptemberi I. ülés</TI-SESSION><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 116. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28377">Lidia Joanna Geringer de Oedenberg</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2949">(S&amp;D)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0367">Tárgy: Az Északi Áramlat gázvezeték</OBJECT><CONTENT><PARA>A Mexikói-öbölben bekövetkezett olajszennyezésnek rá kell irányítania figyelmünket az Északi Áramlat gázvezeték folyamatban lévő kiépítésekor e nemzetközi projekt veszélyeire. Ezzel kapcsolatban szeretnék néhány kérdést megfogalmazni. A BP nyilvánvalóan nem tette meg a megfelelő válaszlépéseket. Tisztában van-e a Bizottság az Északi Áramlatnál bekövetkező esetleges balesetekre vonatkozó válságkezelési eljárásokkal? Felkészült-e a Bizottság arra, hogy baleset bekövetkezése esetén segítse az Északi Áramlatot a válságkezelésben? Ebben az esetben mely állam lenne felelős, és ki viselné a katasztrófa okozta kár helyrehozatalához kapcsolódó intézkedések költéségét? Emellett Oroszország – noha az Északi Áramlat stratégiai és meghatározó partnere – nem írta alá az Espoo-i egyezményt. Mit gondol erről a Bizottság, emlékezve Stavros Dimas biztos 2008. július 8-i felszólalására, amelyben elkötelezte magát amellett, hogy „mindig nyomást gyakorlunk a harmadik országokra annak érdekében, hogy aláírják a környezetvédelmi érdekekhez fűződő megállapodásokat”?</PARA></CONTENT></QUEST>