<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS <QREF QID="H-2010-0211">H-0211/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>A 2010-as év májusi üléshetének kérdések órájára</TI-SESSION><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 116. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="96829">Ádám Kósa</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>a <INST TYPE="CS">Bizottsághoz</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0211">Tárgy: A gazdasági és foglalkoztatási iránymutatásokról</OBJECT><CONTENT><PARA>A Bizottság úgy tervezi, hogy a korábbinál kevesebb iránymutatást fog kiadni az EU2020-as stratégia kapcsán. Indoklásul azt a tájékoztatást kaptuk, hogy ugyan számban kevesebb, de konkretizáltabbak és pontosabbak lesznek ezek az iránymutatások, tanulva a lisszaboni stratégia kudarcaiból. A kevesebb iránymutatás véleményem szerint valóban hatékonyabb lehet, feltéve, ha a szándékolt hatások mellett meg tudjuk becsülni a nem szándékolt hatásokat is, és azokra fel is tudunk készülni. </PARA><PARA>A Bizottság a gazdasági és foglalkoztatási iránymutatások meghatározása mellett fog-e adni támpontokat a tagállamok számára? Azaz a nem szándékolt, várható (egyéb) negatív hatások elhárítására is fog-e adni fogodzót a Bizottság annak érdekében, hogy összességében ne a hátrányos eredmények legyenek túlsúlyban, különös figyelemmel az egyes tagállamok nemzeti sajátosságaira?</PARA></CONTENT></QUEST>