<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2011-000278">O-000278/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96902">Maria do Céu Patrão Neves</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="96790">Marek Józef Gróbarczyk</PERSON><BRK/>a(z) <GRPOL GRPOLID="2969">ECR</GRPOL> képviselőcsoport nevében</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000278">Tárgy: A közös halászati politika hozzájárulása a közjavak előállításához</OBJECT><CONTENT><PARA>A haltenyésztés, halfeldolgozás és a halkereskedelem tartoznak a halászati ágazat fő tevékenységei közé. Fő célkitűzése a piac ellátása jó minőségű fehérjével, ezen kívül azonban a halászati ágazatnak manapság további társadalmi, gazdasági és kulturális előnyökkel járó, szerteágazóbb szerepe van.</PARA><PARA>A fogási ágazaton és a hozzá tartozó tevékenységeken kívül, a halászati ágazatnak számos ága fejlődött ki, mint például a „pescaturismo” (szabadidős halászat), amely előmozdítja a part menti turizmust, és ezáltal fokozza a halászat befolyását a parti közösségek szociokulturális identitására vagy az akvakultúra, amely elősegíti a tengerek és folyók újratelepítését, illetve az európai piacokra szánt jó minőségű élelmiszeripari termékek előállítását.</PARA><PARA>Ennek következtében az előző néhány évtizedben megmutatkozott, hogy milyen széleskörű készségekkel rendelkezik a halászati ágazat, amelyhez mára már tevékenységek széles skálája kapcsolódik, amelyek hozzájárulnak a közvetlen vagy közvetett foglalkoztatáshoz, valamint erősítik a part menti területek társadalmi-gazdasági fejlődését és kulturális örökségét. A halászati ágazat kétségtelenül hatással van a gasztronómiára, a népművészetre, a muzeológiára és az irodalomra.</PARA><PARA>A fent felsorolt szempontokat figyelembe véve a halászati ágazat összhangban van az Európa 2020 stratégiával („Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM(2010)2020), amely az erőforrás-hatékonyabb, zöldebb és versenyképesebb gazdaságot támogató fenntartható növekedésre, valamint magas szintű foglalkoztatottság biztosításán keresztül társadalmi és területi kohéziót teremtő inkluzív növekedésre törekszik; és ugyancsak összhangban van a „Rio+20” környezetkímélő gazdaságra irányuló célkitűzéseivel (COM(2011)0363).</PARA><PARA>1.  Tudatában van-e a Bizottság annak, hogy a halászati szektornak milyen sokféle funkciója van és hogy milyen szerepet játszik a „közjavak” előállításában, illetve hogy hogyan járul hozzá a 2020 stratégiához és a Rio+20 célkitűzésekhez?</PARA><PARA>2.  Hogyan fogja a Bizottság integrálni a halászati ágazat által teremtett hozzáadott értéket a közös halászati politika reformjába?</PARA></CONTENT></QUEST>