<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS VITÁVAL <QREF QID="O-2004-0057">O-0057/04</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 108. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="4332">Philippe Morillon</PERSON> a(z) <COMMITTEE COMMID="821">Halászati Bizottság</COMMITTEE> nevében</TI-AUTHOR><TI-DEST>a Bizottsághoz</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0057">Tárgy: Halászati ökonómia és üzemanyag</OBJECT><CONTENT><PARA>A halászathoz használt üzemanyag ára jelentősen nőtt az elmúlt nyolc év során, az emelkedés mértéke 1996 és 2004 között 82% volt (0,17 €/literről 0,31 €/literre). Az üzemanyag ára jelentősen befolyásolja a kitermelés költségét. Például egy, a 16-20 méteres kategóriába tartózó tatvonóhálós halászhajó esetében, a bruttó kitermelési többletkiesés 2,5 % és 42,1% között váltakozhat, a 2003-as kitermelési elszámolások alapján. Meg kell jegyeznünk, hogy ezen időszak alatt a gázolaj ára többször is rekordmagasságot ért el (2000, 2002, 2004). A hatás annál érzékelhetőbb, és annál inkább vezet válsághelyzethez, minél több tényező játszik közre (de alapvetően három ilyen tényező van): - üzemanyag, - árfolyam esése, - tőke-hozzájárulások csökkenése. Ez a jellemző helyzet 2004 nyarán.</PARA><PARA>Az 1993-1994-es évek korábbi válsága, amely még súlyosabb volt a hajófelszereléseket gyártó társaságok túlzott eladósódásához köthető tartós árfolyamösszeomlás miatt, láncreakciószerű következményeket vont maga után: hajók működésének felfüggesztése (néha a legújabbaké), hajók összetörése és felszerelések átszervezése, a halásztevékenység összeomlása több kikötőben, halászathoz kapcsolódó állások megszűnése és a közeli mikro régiók gazdaságára gyakorolt hatások, a tengerészeti iskolák személyzetének és a fiatal tengerészek számának csökkenése, a tengeri halász szakma hitelének romlása, a halászati szektor irányítási és pénzügyi struktúráinak meggyöngülése.</PARA><PARA>A szinte kizárólag „a halászati erőforrások fenntartható kezeléséről szóló, a jövő nemzedékek érdekeinek megőrzése érdekében” folytatott közösségi párbeszéd jelenlegi állapotában, az ilyen válsághelyzetek kialakulásakor megszakad. Meg kell jegyezni a halász-világ gyanakvását az európai intézményekkel szemben, ami minden választáskor igazolódik (és nyilvánvalóan hangsúlyosabbá válik a nehéz időszakokban). Ez a helyzet igazán ellentmondásos, hiszen a közös halászati politika nélkül teljes halász-régiók tűntek volna el a térképről.</PARA><PARA>Vállalkozik-e a Bizottság arra, hogy fellép a súlyosan érintett zónák érdekében?  Szándékában áll-e a Bizottságnak olyan javaslatokat tenni, amelyek lehetővé teszik az Európai Halászati Alap, vagy más egyéb szervezet számára, hogy ezekben a válsághelyzetekben együttműködjenek és így valóban megóvják azoknak a régióknak a jövőjét, amelyeknek nincs más igazi alternatívájuk?</PARA></CONTENT></QUEST>