<QUEST><TI><TI-INTRO>SZÓBELI VÁLASZT IGÉNYLŐ KÉRDÉS VITÁVAL <QREF QID="O-2008-0084">O-0084/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>Az Eljárási Szabályzat 108. cikke alapján</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>előterjesztette: <PERSON ID="4544">Diana Wallis</PERSON>, <PERSON ID="38600">Bilyana Ilieva Raeva</PERSON> és <PERSON ID="39762">Johannes Lebech</PERSON> a(z) <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> képviselőcsoportja nevében</TI-AUTHOR><TI-DEST>a Bizottsághoz</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0084">Tárgy: Sarkköri kormányzás a globális világban</OBJECT><CONTENT><PARA>Húsz éve hangzott el Gorbacsov murmanszki beszéde, amelyben felhívta a sarkköri országokat, hogy az északi sarkvidéken hozzák létre „a béke és az eredményes együttműködés hiteles régióját”. Abban az időszakban több fontos és súlyos kérdés felmerült – a környezetszennyezés, az eddig elzárt tengeri utakat megnyitó éghajlatváltozás, a források felhasználása, a fenntarthatóság, az energiaellátás biztonsága, a halállomány –, amelyek a figyelem középpontjába helyezték az északi sarkvidéket. 2008 végén az északi sarkvidékkel határos öt ország, Kanada, Dánia, Norvégia, Oroszország és az Egyesült Államok elfogadott egy nyilatkozatot (ilulissati nyilatkozat), amelynek értelmében az északi sarkvidékre nézve a nemzetközi tengerjogot kell alkalmazni, és amely ugyanakkor ellenzi az északi sarkvidékre vonatkozó külön jogi megállapodás megkötését. Mindez kulcsfontosságú a nemzetközi közösség és az északi sarkvidék kérdésében érintett valamennyi lehetséges szereplő számára. Különös jelentőséggel bír az EU számára, amelynek három északi sarkvidéki tagállama van, továbbá még két olyan szomszédja, amelyekkel szoros kapcsolatban van az EGT-n keresztül, mindezen túl pedig a gazdaság, a környezetvédelem és a tudományos kutatás szempontjai is azt diktálják, hogy az EU nem lehet közömbös az északi sarkvidék kérdéskörével szemben.</PARA><PARA>1. A Bizottság e kihívásoknak való megfelelés érdekében kidolgozza-e egy fenntartható és átfogó uniós stratégia lehetséges elemeit, hogy az EU kezdeményezőbb szerepet játsszon az északi sarkvidék és különösen annak biztonsági, gazdasági és környezetvédelmi dimenziói tekintetében? </PARA><PARA>2. A Bizottság szerint az északi sarkvidéken kialakult kormányzási struktúrák megfelelők-e a születőben lévő és már meglévő problémák kezelésére tekintettel arra, hogy az északi sarkvidéken nincs érvényben semmilyen többoldalú normarendszer vagy szabályozás, mivel senki nem számított arra, hogy hajózható útvonallá, illetve a kereskedelem szempontjából értékes területté válik? Tekintettel az 1950-es években megrendezett legutóbbi nemzetközi sarkköri évre, amelynek eredményeképpen aláírták az Antarktisz-szerződést, a Bizottság szerint megoldást jelentene-e például egy kötelező érvényű sarkköri charta?</PARA><PARA>3. Tekintettel arra, hogy az EU érdekelt az északi sarkvidéket érintő kérdésekben északi dimenzió politikájának „a sarkvidékre nyíló ablaka” és más olyan politikai területek révén mint például az energiabiztonság, az éghajlatváltozás, a tengeri vagy halászati kérdések, a Bizottság hogyan kívánja javítani ezeken a területeken politikáinak koordinációját, különösen ha ki kell dolgozni az északi sarkvidékre vonatkozó „igazi”, átfogó sarkköri politikát?</PARA></CONTENT></QUEST>