<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Szóbeli választ igénylő kérdés: <QREF QID="O-2011-000109">O-000109/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>a <INST TYPE="COM">Bizottság</INST> számára</TI-DEST><TI-RULES-EP>az eljárási szabályzat 115. cikke</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON><BRK/>a <COMMITTEE COMMID="2865">Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság</COMMITTEE> nevében</TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000109">Tárgy: Nukleáris biztonság 25 évvel a csernobili katasztrófa után</OBJECT><CONTENT><PARA>2011 áprilisában van az ukrajnai Csernobilban történt nukleáris katasztrófa 25. évfordulója. 1986. április 26-án egy rendszertesztelés során a felgyorsuló erőmű reaktorának víztárolójában gőzrobbanás történt, amely egy sor detonációhoz vezetett. A csernobili erőműben tíz napon át hatalmas tűz pusztított. A radioaktivitás mértéke meghaladta az 5,2 millió terabecquerelt (TBq). Az ENSZ szerint az erőműtől számított 500 kilométeres térségben történt sugárfertőzés. A környéket harminc kilométeres körzetben lezárták. Az erőmű környezetében élő 115 ezer személyt kitelepítették, 1986 után pedig még további 220 000 főt telepítettek más helyre Fehéroroszországban, az Orosz Föderációban és Ukrajnában. Ezt követően 2005-ig több mint 6000 esetben jelentették a katasztrófa idején sugárzásveszélynek kitett gyermekek és fiatalkorúak pajzsmirigyrákos megbetegedését, és az elkövetkező évtizedekben még több ilyenre lehet számítani. Egy ENSZ-jelentés szerint a sugárzásnak tulajdonítható és megerősített halálesetek száma 2008-ig 64-re rúgott. Továbbra is vitatják, hogy végső soron hány ember érintett. A katasztrófát 7-es fokozatúnak minősítették, ami súlyos szerencsétlenségnek felel meg.</PARA><PARA>A csernobili menekültügyi alap (Chernobyl Shelter Fund) létrehozójaként az EU nyújtotta a legtöbb pénzügyi támogatást Csernobil következményeinek kezeléséhez.</PARA><PARA>A csernobili katasztrófa nemcsak számos halált okozott, de az elkövetkező években további súlyos következményekkel jár az egészségre nézve. Egyes, a közelmúltban készült tanulmányok szerint legalább két ukrán megye lakosai fogyasztanak továbbra is sugárfertőzött élelmiszert. Egy – a Bizottság által finanszírozott – nemzetközi szakértői csoport (http://arch.iarc.fr) nemrégiben fejezte be a Csernobillal kapcsolatos egészségügyi kutatások állásának értékelését. E szakértők szerint az átfogó képet „egy sereg összehangolatlan tanulmány alkotja, amelyek önmagában értékesek ugyan, de inkább csak afféle mozaikot alkotnak, és nem tekinthetők a baleset általános egészségügyi következményeinek felmérésére irányuló átfogó, strukturált próbálkozásnak”. Javasolják, hogy mielőbb készüljön nemzetközi tanulmány a csernobili katasztrófa következményeiről.</PARA><PARA>– Készen áll-e a Bizottság arra, hogy hosszú távú (egész életre kiterjedő) tanulmányt készíttessen és támogasson a csernobili robbanás hatásai által érintett valamennyi terület európai lakosságának egészségére vonatkozó átfogó következmények felmérése érdekében?</PARA><PARA>– Rendelkezik-e a Bizottság adatokkal a csernobili térség, illetve Belarusz, Ukrajna és Oroszország leginkább sújtott részein a szárazföldi és környezeti sugárfertőzés jelenlegi mértékéről, valamint az ott élők védelme érdekében hozott intézkedésekről? </PARA><PARA>– Szándékában áll-e a Bizottságnak együttműködni Ukrajnával egy sugárzás elleni új védőpajzsnak a katasztrófa sújtotta csernobili nukleáris erőműre való ráépítése érdekében?</PARA><PARA>– A 25. évforduló közeledtével ösztönzi-e a Bizottság a kormányokat arra, hogy új nyilvános kötelezettségvállalásokat tegyenek a nukleáris katasztrófa következményeinek leküzdéséhez nyújtandó pénzügyi támogatás tekintetében?</PARA><PARA>A nukleáris szerencsétlenségek meglepetésszerűen, váratlanul történnek; Csernobil 25 éve történt, Fukushima pedig csak néhány hete. Mindkét eset arra tanít, hogy a helyi és térségi lakosságra nézve a következmények súlyosak lehetnek. Az európai nukleáris létesítmények számát és elhelyezkedését tekintve világos, hogy a lakosság hatékony védelmének kérdése (többek között a kitelepítési intézkedések) határokon átnyúló ügy, bármennyire valószínűtlennek is tűnhet számunkra egy sugárzással kapcsolatos baleset. Az EU-ban jelenleg tapasztalt koordinációs szint tekintetében:</PARA><PARA>– Milyen forgatókönyv-lehetőségekről van a Bizottságnak tudomása arra az esetre, ha valamely (európai uniós vagy az Unióhoz közeli) helyszínen bekövetkező súlyos nukleáris szerencsétlenség a különböző tagállamok lakosságára esetlegesen hatást gyakorolna?</PARA><PARA>– Milyen információval rendelkezik a Bizottság a polgári lakosság védelmének a tagállamok közötti, valamint az Unió és harmadik országok közötti olyan összehangolásáról, mint például a radiológiai balesetekre felkészítő közös gyakorlatok?</PARA></CONTENT></QUEST>