<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Întrebarea cu solicitare de răspuns oral <QREF QID="O-2011-000330">O-000330/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>adresată <INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Articolul 115 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96677">Cecilia Wikström</PERSON>, <PERSON ID="97086">Sonia Alfano</PERSON>, <PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON>, <PERSON ID="96872">Nadja Hirsch</PERSON>, <PERSON ID="34235">Stanimir Ilchev</PERSON>, <PERSON ID="96670">Louis Michel</PERSON>, Baroness <PERSON ID="4529">Sarah Ludford</PERSON>, <PERSON ID="96710">Jens Rohde</PERSON>, <PERSON ID="28208">Nathalie Griesbeck</PERSON>, <PERSON ID="4253">Frédérique Ries</PERSON>, <PERSON ID="97203">Ramon Tremosa i Balcells</PERSON>, <PERSON ID="108329">Andrea Zanoni</PERSON><BRK/>în numele Grupului <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000330">Subiect: Situația migranților în Grecia</OBJECT><CONTENT><PARA>Preocupările legate de situația sistemului de azil din Grecia nu sunt o noutate. Țara este formată din insule, iar granițele sunt dificil de controlat, fapt ce atrage foarte mulți migranți și solicitanți de azil. Sistemul de primire a solicitanților de azil și de prelucrare a cererilor nu este funcțional (în ianuarie 2011, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a găsit Grecia vinovată de primirea solicitanților de azil și a migranților ilegali în condiții degradante), iar țara se confruntă în prezent cu probleme economice.</PARA><PARA>La sfârșitul anului 2010, autoritățile elene s-au angajat să implementeze o vastă reformă a politicilor lor în materie de migrație și de azil și au adoptat Planul național privind gestionarea migrației și a azilului. Potrivit primului raport trimestrial al Grupului operativ al Comisiei pentru Grecia, publicat la 17 noiembrie, în cadrul planului s-au înregistrat unele progrese, cum ar fi crearea unei unități de sprijin pentru solicitanții de azil, un număr crescut de răspunsuri pozitive la solicitările de azil și crearea unei autorități responsabile pentru supravegherea migranților la sosirea lor.</PARA><PARA>Sunt necesare însă eforturi suplimentare. Potrivit unor ONG-uri precum Médecins Sans Frontières și Human Rights Watch și conform Comisiei, situația umanitară din centrele de detenție din regiunea Evros, de la granița cu Turcia, este în continuare foarte proastă. Migranții și solicitanții de azil sunt deținuți în continuare în condiții care nu respectă standardele, iar asistența pentru minorii neînsoțiți migranți este inexistentă sau aproape inexistentă. Șansele de îmbunătățire a situației sunt slabe, întrucât, în prezent, în Grecia sosesc zilnic în jur de 400 de oameni, dintre care mulți nu au niciun fel de documente de identitate, ceea ce nu face decât să complice situația. </PARA><PARA>Deși Comisia a pus fonduri la dispoziția Greciei, construcția centrelor pentru migranți, de exemplu, a rămas în urma programului și durează mai mult decât se estimase la început. Autoritățile elene par să aibă dificultăți în absorbirea fondurilor europene alocate pentru îmbunătățirea sistemului de azil din Grecia.</PARA><PARA>Ce măsuri intenționează Comisia să adopte pentru a se asigura că autoritățile elene utilizează resursele care le-au fost puse la dispoziție, le cheltuiesc în mod corespunzător și îmbunătățesc rapid situația umanitară din centrele de detenție din Evros?</PARA></CONTENT></QUEST>