<QUEST><TI><TI-INTRO>ÎNTREBARE ORALĂ <QREF QID="H-2010-0142">H-0142/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>pentru timpul afectat întrebărilor din perioada de sesiune aprilie 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>în conformitate cu articolul 116 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>de <PERSON ID="96663">Morten Messerschmidt</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0142">Subiect: Grecia și actuala criză a cooperării euro</OBJECT><CONTENT><PARA>Grecia este astăzi confruntată cu reversul cooperării euro. În vremurile bune, i s-a dat Uniunii Europene impresia că totul este într-o ordine perfectă. Dar, în momentul în care criza financiară a lovit Europa, situația s-a deteriorat considerabil. Deficitul public al Greciei a atins, în 2009, 12,7% din produsul intern brut, fapt ce poate fi considerat drept o depășire semnificativă a limitei de 3% prevăzută de Pactul de stabilitate pentru țările din zona euro. Guvernul din Atena a fost acum nevoit să adopte un plan de austeritate economică prin care sunt operate reduceri bugetare de 4,8 miliarde euro. Cetățenii greci trebuie să strângă cureaua, iar acest lucru va afecta pe toată lumea, de la funcționari publici la pensionari.</PARA><PARA>În esență, cursurile fluctuante nu reprezintă un lucru bun, deoarece nu aduc beneficii nimănui, și nici nu rezolvă problemele fundamentale, structurale. Dar trebuie să recunoaștem faptul că banii, ca orice alt lucru, își au „prețul” lor. În Grecia, acest preț s-a manifestat sub forma unui nivel astronomic al dobânzilor, ce a avut drept rezultat înghețarea tuturor activităților economice. Când o situație cunoaște o astfel de evoluție dramatică, o țară ar trebui să poată acționa frâna de urgență și să „scadă” prețul banilor. Nu este Comisia de acord cu acest lucru, și dacă da, nu se recunoaște în acest fel slăbiciunea intrinsecă a euro?</PARA></CONTENT></QUEST>