<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Întrebarea cu solicitare de răspuns oral <QREF QID="O-2011-000109">O-000109/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>adresată <INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Articolul 115 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON><BRK/>în numele <COMMITTEE COMMID="2865">Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară</COMMITTEE></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000109">Subiect: Siguranța nucleară la 25 de ani după dezastrul de la Cernobâl</OBJECT><CONTENT><PARA>În aprilie 2011 se împlinesc 25 de ani de la producerea dezastrului nuclear de la Cernobâl, Ucraina. La 26 aprilie 1986, un scurtcircuit brusc survenit în timpul unei testări a sistemelor a cauzat fisurarea vasului reactor, provocând o serie de explozii. Un puternic incendiu a ars în centrala de la Cernobâl timp de 10 zile. Peste 5,2 milioane de terabecquereli de materii radioactive au fost eliberate în atmosferă. Conform ONU, o zonă de până la 500 km în jurul centralei a fost contaminată. Zona de evacuare a fost de 30 km. Aproximativ 115 000 de persoane din zonele din apropierea reactorului au fost evacuate și ulterior, după 1986, în jur de 220 000 de persoane din Belarus, Federația Rusă și Ucraina au fost relocate. Pe termen lung, până în 2005, au fost raportate peste 6 000 de cazuri de cancer de tiroidă la copiii și adolescenții care au fost expuși în momentul producerii accidentului și este posibil ca numărul cazurilor să crească în următoarele decenii. Conform unui raport al ONU, numărul total al deceselor în urma iradierii confirmate era de 64 în 2008. Polemica continuă cu privire la numărul de persoane care vor fi în final afectate. Catastrofa a fost considerată de gradul 7 - un accident major.</PARA><PARA>UE, în calitate de creator al Fondului privind realizarea unei structuri de protecție la Cernobâl, a fost cel mai important finanțator pentru combaterea consecințelor catastrofei de la Cernobâl.</PARA><PARA>Accidentul de la Cernobâl nu numai că a provocat deja un număr considerabil de victime, dar va avea în continuare, în anii ce urmează, efecte dezastruoase asupra sănătății. Conform unor studii recente, locuitorii din cel puțin două districte ucrainene consumă în continuare alimente contaminate. Un grup internațional de experți, finanțat de Comisie (http://arch.iarc.fr), a finalizat recent un studiu privind stadiul în care se află cercetarea în materie de sănătate cu privire la Cernobâl. Potrivit acestui grup, cercetarea reprezintă, în general, „o serie de studii necoordonate, valoroase în sine, dar care reprezentă mai degrabă un amalgam decât o încercare globală și structurată de evidențiere a consecințelor generale ale accidentului asupra sănătății.” Acesta recomandă înființarea, cât mai curând posibil, a unui grup internațional de studiu însărcinat cu evaluarea consecințelor catastrofei de la Cernobâl.</PARA><PARA>– Este Comisia pregătită să demareze și să sprijine un studiu pe termen lung care să evalueze consecințele generale asupra sănătății populației europene din zonele afectate de căderile radioactive de la Cernobâl?</PARA><PARA>– Dispune Comisia de date privind situația actuală a contaminării solului și a mediului în zona Cernobâl și în zonele cele mai afectate din Belarus, Ucraina și Rusia, precum și privind măsurile luate pentru a proteja populația? </PARA><PARA>– Intenționează Comisia să coopereze cu Ucraina pentru a construi un nou sarcofag peste centrala nucleară de la Cernobâl?</PARA><PARA>– Având în vedere cea de a 25-a comemorare care se apropie, va încuraja Comisia guvernele să se angajeze public să aloce fonduri pentru combaterea consecințelor accidentului nuclear?</PARA><PARA>Accidentele nucleare survin pe neașteptate: acum 25 de ani Cernobâl, cu doar câteva săptămâni în urmă Fukushima. Ambele accidente demonstrează că consecințele asupra populației locale și regionale pot fi grave. Având în vedere numărul și amplasarea centralelor nucleare din Europa, protecția eficace a populației (inclusiv, printre altele, măsurile de evacuare) reprezintă în mod clar o problemă transfrontalieră – oricât de puțin probabil ar putea părea pentru noi un accident radioactiv. Având în vedere actualul nivel de coordonare din UE:</PARA><PARA>– Ce posibilele scenarii are în vedere Comisia în ceea ce privește efectele unui accident nuclear grav (în UE sau în apropiere) asupra populației din diferite state membre?</PARA><PARA>– De ce informații dispune Comisia cu privire la coordonarea protecției civile între statele membre și între UE și țările terțe, cum ar fi exercițiile de alertă comune în cazul unui accident nuclear?</PARA></CONTENT></QUEST>