<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Întrebarea cu solicitare de răspuns oral <QREF QID="O-2010-0103">O-0103/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>adresată <INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Articolul 115 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON>, <PERSON ID="39713">Renate Weber</PERSON>, <PERSON ID="97086">Sonia Alfano</PERSON>, <PERSON ID="28208">Nathalie Griesbeck</PERSON>, Baroness <PERSON ID="4529">Sarah Ludford</PERSON>, <PERSON ID="96945">Marietje Schaake</PERSON>, <PERSON ID="96692">Leonidas Donskis</PERSON>, <PERSON ID="96677">Cecilia Wikström</PERSON>, <PERSON ID="4398">Gianni Vattimo</PERSON>, <PERSON ID="37324">Adina-Ioana Vălean</PERSON>, <PERSON ID="4335">Marielle De Sarnez</PERSON>, <PERSON ID="97203">Ramon Tremosa i Balcells</PERSON><BRK/>în numele Grupului <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0103">Subiect: Amenințările crescânde la adresa libertății de informare și a libertății presei în statele membre ale UE și acțiunile preconizate de către Comisie</OBJECT><CONTENT><PARA>După Republica Cehă și Italia, Ungaria, Estonia și România dezbat, de asemenea, problema restricționării severe a libertății de informare și a libertății presei cu scopul de a conferi guvernelor puterea de a influența conținuturile, de a cenzura critica și de a spori controlul guvernamental asupra mass-media. În Ungaria, un proiect de lege guvernamentală prevede crearea unui „Consiliu mass-media” care se bucură de sprijin guvernamental pentru a controla mass-media publică, președintele acestuia urmând să fie numit de către prim-ministru. În Estonia, Parlamentul discută noua propunere legislativă prin care jurnaliștii sunt obligați să își dezvăluie sursele de informare și care prevede amendarea ziarelor pe motiv că există suspiciuni că acestea intenționează să publice „informații potențial dăunătoare”. În România, Consiliul Suprem de Apărare a înaintat Parlamentului spre legiferare noua strategie națională de apărare, în care se atrage atenția asupra „fenomenului campaniilor de presă comandate în scopul denigrării instituțiilor statului prin diseminarea de informații false cu privire la activitățile acestora”. Există, de asemenea, preocupări în ceea ce privește revizuirea legislației în domeniul serviciului public de radiodifuziune. Jurnaliștii și editorii maghiari, estonieni și români, sprijiniți de omologii lor din celelalte țări europene, au criticat aceste acțiuni, considerându-le o lovitură la adresa libertății presei în țările lor respective care reprezintă în mod periculos o întoarcere în timp.</PARA><PARA>Consideră Comisia că aceste proiecte de lege sunt compatibile cu standardele europene privind libertatea de informare și libertatea presei, astfel cum sunt garantate de articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, articolul 10 din CEDO și jurisprudența aferentă, precum și articolul 6 din TUE?</PARA><PARA>Este de acord Comisia că libertatea presei constituie un element de bază al democrației pe care UE și instituțiile sale trebuie să o protejeze, inclusiv, dacă este cazul, prin activarea articolului 7 din TUE?</PARA><PARA>Ce acțiuni va întreprinde Comisia pentru a asigura aplicarea corectă și integrală a legislației relevante în domeniile pieței interne, politicii audiovizuale, concurenței, telecomunicațiilor, subvențiilor de stat, obligației de serviciu public și drepturilor fundamentale?</PARA><PARA>Când va fi emisă comunicarea privind indicatorii pluralismului mediadic (anunțați pentru 2010) și care sunt următoarele etape? Va prevede aceasta revizuirea Directivei „Televiziune fără frontiere” pentru a include libertatea presei și pluralismul în presă?</PARA></CONTENT></QUEST>