<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Întrebarea cu solicitare de răspuns oral <QREF QID="O-2011-000008">O-000008/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST>adresată <INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>Articolul 115 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28301">Tadeusz Zwiefka</PERSON>, <PERSON ID="2224">Klaus-Heiner Lehne</PERSON><BRK/>în numele Grupului <GRPOL GRPOLID="2948">PPE</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000008">Subiect: Cauzele conexate C-585/08 şi C-144/09 Pammer şi Hotelul Alpenhof</OBJECT><CONTENT><PARA>Curtea de Justiţie a emis recent o hotărâre privind instanţa competentă să soluţioneze litigiile privind serviciile oferite pe internet în cauzele conexate C-585/08 şi C-144/09 Pammer şi Hotelul Alpenhof. Curtea oferă câteva exemple de dovezi din care se poate deduce că activitatea comerciantului este direcţionată către statul membru de reşedinţă al consumatorului în scopul determinării competenţei judiciare (de exemplu, utilizarea unei monede sau a unei limbi străine, menţionarea numerelor de telefon cu prefixul internaţional, utilizarea unui nume de domeniu de nivel superior, menţionarea unei clientele internaţionale etc.).</PARA><PARA>Cum intenţionează Comisia să asigure, printre altele, că acquis-ul este modificat astfel încât: </PARA><PARA>- un site web să poată indica un prefix internaţional pentru numerele de telefon sau</PARA><PARA>- descrierea unei călătorii să nu se oprească la frontiere sau</PARA><PARA>- domeniul de nivel superior .eu să poată fi folosit de întreprinderile care desfăşoară activităţi comerciale transfrontaliere</PARA><PARA>fără a se întâmpina riscul ca această competenţă judiciară să fie atribuită statului de reşedinţă al consumatorului?</PARA><PARA>Ce posibilităţi întrevede Comisia, în special în contextul propunerii de reformare a Regulamentului „Bruxelles I” (COM(2010)0748), precum şi a Regulamentului „Roma I” (CE) nr. 593/2008?</PARA></CONTENT></QUEST>