<QUEST><TI><TI-INTRO>ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE <QREF QID="O-2009-0077">O-0077/09</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>în conformitate cu articolul 115 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>de <PERSON ID="97086">Sonia Alfano</PERSON>, <PERSON ID="28176">Jeanine Hennis-Plasschaert</PERSON>, <PERSON ID="28266">Sophia in 't Veld</PERSON> şi Baroness <PERSON ID="4529">Sarah Ludford</PERSON>, în numele Grupului <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> </TI-AUTHOR><TI-DEST>Consiliul</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0077">Subiect: O lege privind suspendarea proceselor penale în Italia</OBJECT><CONTENT><PARA>Legea italiană 124/08 (arbitrajul Alfano) privind „suspendarea proceselor penale intentate împotriva înalților funcționari de stat”, propusă de guvernul Berlusconi, a fost aprobată de Parlamentul italian la 22 iulie 2008 și semnată de președintele Republicii. Legea prevede ca procesele penale împotriva președintelui Republicii, președintelui Senatului și al Camerei reprezentanților, precum și împotriva președintelui Consiliului de Miniștri să fie suspendate pe durata mandatului lor. Această suspendare se aplică inclusiv în cazul infracțiunilor comise în afara exercițiului funcției și al celor comise înaintea începerii mandatului, și chiar în caz de flagrant. Italia este singura țară din UE care acordă președintelui Consiliului de Miniștri o imunitate ad hoc împotriva oricărei urmăriri penale. O dispoziția similară a fost deja abrogată de către Curtea Constituțională, care se va pronunța probabil la 6 octombrie 2009 asupra conformității acestei legi cu Constituția, la solicitarea parchetului Milano în legătură cu cauza David Mills - drepturile televiziunii Mediaset, cauză în care Berlusconi are calitate de acuzat. În acest context, Berlusconi a luat cina cu doi dintre judecătorii Curții Constituționale, precum și cu ministrul justiției, subsecretarul președinției Consiliului și președintele Comisiei pentru afaceri constituționale a Senatului.</PARA><PARA>Este Consiliul la curent cu aceste fapte? Consideră Consiliul că legea italiană în cauză este conformă cu drepturile omului și cu libertățile fundamentale, cu democrația și statul de drept garantate de Carta Drepturilor Fundamentale și de articolele 6 și 7 din TUE, inter alia cu dreptul fundamental al cetățenilor de a fi egali în fața legii? Consideră Consiliul că sunt respectate principiile europene și democratice ca puterea executivă să atace public vehement puterea judiciară și să încerce să influențeze Curtea Constituțională cu câteva luni înainte ca aceasta să se pronunțe cu privire la o chestiune importantă, precum cea în cauză, care atinge în mod direct interesele prim-ministrului? Ce măsuri concrete va lua Consiliul în această privință pentru a se asigura că sunt respectate drepturile fundamentale, democrația și statul de drept, garantate de tratatele UE și de Constituția italiană? </PARA></CONTENT></QUEST>