<QUEST><TI><TI-INTRO>ÎNTREBARE ORALĂ URMATĂ DE O DEZBATERE <QREF QID="O-2007-0017">O-0017/07</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>în conformitate cu articolul 108 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>de <PERSON ID="4541">Elizabeth Lynne</PERSON>, în numele Grupului <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL> </TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0017">Subiect: Depistarea şi tratarea precoce a cancerului de prostată In Uniunea Europeană extinsă</OBJECT><CONTENT><PARA>Deşi forma de cancer cu cea mai mare frecvenţă la bărbaţi este cancerul de prostată şi, an de an, numărul de cazuri detectate sporeşte, pe fondul creşterii speranţei de viaţă şi a utilizării tot mai largi a diagnosticării prin biopsie, puţine state membre au aplicat sau recomandat măsuri de depistare la nivel naţional, care să conducă la realizarea unui plan naţional de depistare a cancerului. În decursul ultimului deceniu, pe fondul lipsei unor măsuri organizatorice cu caracter preventiv, cancerul de prostată a rămas, în majoritatea ţărilor, a doua sau a treia cauză de mortalitate la bărbaţi, numărul celor atinşi de această boală fiind, la nivelul întregii Uniuni Europene, de peste 2 milioane.</PARA><PARA>Unul din factorii implicaţi în cancerul de prostată este însăşi istoricul dezvoltării acestei boli, care îşi poate face apariţia în cel de-al treilea deceniu de viaţă, afectând între 30% şi 50% din populaţia masculină a lumii, pentru a atinge apogeul manifestării sale după vârsta de 70 de ani. Totuşi, acest tip de cancer se manifestă prin simptome clinice, putând constitui o cauză a mortalităţii la doar aproximativ 10% dintre bărbaţi. În multe cazuri, însă, pot trece chiar şi 20 de ani până când tumorile microscopice să crească până la o dimensiune care să permită depistarea lor clinică; stadiul letal al bolii este atins în aproximativ 10-15 ani de la momentul depistării clinice. <BRK/></PARA><PARA>Comisia are intenţia de a lua   toate măsurile necesare în vederea obţinerii de date precise şi actualizate   privind incidenţa, creşterea recentă, depistarea precoce, tratamentul   şi răspândirea acestei forme de cancer în toate statele membre ale Uniunii   Europene? Când vor putea fi făcute publice aceste informaţii? <BRK/></PARA><PARA>Comisia va lua în calcul   în cel de-al şaptelea program-cadru, diferenţa notabilă existentă între   ratele mortalităţii din nordul şi din sudul Europei, care oferă un prilej   unic de studiere a factorilor de mediu şi de alimentaţie care favorizează   sau inhibă apariţia cancerului de prostată? <BRK/></PARA><PARA>Comisia are intenţia   să accelereze analiza rezultatelor celor două încercări aleatorii de   depistare a cancerului de prostată în cadrul proiectului pan-european   intitulat „European Randomized Study of Screening for Prostate Cancer”   (Studiul european aleatoriu de depistare a cancerului de prostată) şi   Studiul de protecţie din Regatul Unit, aşteptate până în 2009 şi, respectiv,   2013, pentru a asigura astfel un fundament ştiinţific pentru luarea   unor decizii privind o politică de depistare a cancerului de prostată   în rândul populaţiei? <BRK/></PARA><PARA>Comisia are intenţia   şi capacitatea de a informa populaţia despre faptul că poate chiar jumătate   din cazurile de cancer de prostată nou detectate prin testul PSA (antigen   prostatic specific), dar care nu prezintă simptome ale bolii, nu necesită   tratament şi pot fi cel mai bine servite prin continuarea procedurilor   de diagnosticare şi nu prin aplicarea unui tratament? <BRK/></PARA><PARA>În ce mod intenţionează   Comisia să sprijine trecerea de la actualul test PSA, a cărui precizie   în diagnosticare este limitată, la un marcator mai precis în diagnosticare   şi prognoză? <BRK/></PARA><PARA>În ce mod va sprijini   Comisia efortul de conştientizare a faptului că, în cadrul familiei,   cancerul de prostată şi cancerul la sân care apar la rudele apropiate   necesită o depistare şi o diagnosticare precoce, încă de la vârsta de   40 de ani?</PARA></CONTENT></QUEST>