<QUEST><TI><TI-INTRO>ÎNTREBARE ORALĂ <QREF QID="H-2008-0026">H-0026/08</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>pentru timpul afectat întrebărilor din perioada de sesiune februarie 2008</TI-SESSION><TI-RULES-EP>în conformitate cu articolul 109 din Regulamentul de procedură</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>de <PERSON ID="39710">Petru Filip</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Comisiei</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0026">Subiect: Acordul South Stream semnat de Bulgaria cu Federaţia Rusă şi poziţia de principiu a Comisiei Europene</OBJECT><CONTENT><PARA>Cu ocazia recentei semnări, între Bulgaria şi Federaţia Rusă, a acordului South Stream (şi totodată a unui acord în valoare de 4 miliarde euro privind construirea, în premieră în spaţiul UE, de către compania rusă Atomstroiexport a centralei nucleare de la Belene), preşedintele Putin nu s-a ferit să vorbească, într-o declaraţie de presă, despre preţul politic pe care Rusia îl pretinde: „Cel mai important lucru pentru noi este ca Bulgaria să nu dezvolte o politică de apărare care să se supună imperativelor de securitate ale altora. Noile obligaţii de aliat al NATO nu trebuie să se transforme într-o barieră în calea extinderii relaţiilor cu Rusia.”. În acest context, reacţia Comisarului pentru energie Andris Piebalgs (prin vocea purtătorului de cuvânt Ferran Tarradellas) în legătură cu încercarea Federaţiei Ruse de a deveni, potrivit lui Vladimir Socor, analist la Fundaţia Jamestown, „managerul politic al sistemului de alimentare cu gaz a Europei” nu e de natură să ofere niciun indiciu în legătură cu efectele pe care Comisia Europeană le preconizează în urma semnării acestui acord.</PARA><PARA>Având în vedere consecinţele semnificative apărute la nivelul politicilor energetice europene şi efectele geostrategice regionale, cum se va repoziţiona Comisia şi, dacă se au în vedere schimbări, care sunt bazele principiale la care Comisia nu este dispusă să renunţe?</PARA></CONTENT></QUEST>