<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<Focus language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><CoverPage><Title>Najobľúbenejšie články redaktorov webstránky za rok 2007</Title><Topic>Inštitúcie</Topic><PublicationDate>2007-08-09 - 08:00</PublicationDate><Photography href="20070716PHT09231" title="Karikaturista Plantu kreslí karikatúru" alt="Karikaturista Plantu kreslí karikatúru" ext="jpg" width="600" height="501">Jeden z vybraných článkov sa venuje karikatúram</Photography><Chapo>

V uplynulom polroku sa na úvodnej stránke parlamentného webu objavilo viac než dvesto článkov v 22 jazykoch. Každý z nich pritom svojim spôsobom informoval a poukazoval na fungovanie Parlamentu. K viacerým z nich sa však oplatí opätovne vrátiť. My, redaktori, sme vybrali našich šesť najobľúbenejších.

</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Úvodná stránka parlamentného webu, známe tiež ako sekcia "Aktuality", sprostredkúva každý deň najnovšie udalosti súvisiace s Európskym parlamentom. Nejde však len o aktivity v Bruseli alebo v Štrasburgu. Práve naopak. Články v 22 jazykoch majú poukazovať na to, aký vplyv majú rozhodnutia prijaté v Parlamente na všetkých európskych občanov. </xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Spomedzi viac než dvoch stoviek článkov publikovaných v tomto roku sme vybrali našich šesť najobľúbenejších. Každý z nich sa pritom dotýka inej témy.  Od životného prostredia, cez práva žien až po slobodu prejavu. Pozrieť si však môžete aj ostatné vydané články. Stačí kliknúť na ikonku "Všetky témy" vľavo. </xhtml:span></xhtml:div>

</xhtml:div></Content><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20070706FCS08910</ns1:ID></REF></CoverPage><Section item="001"><Title>Klimatické zmeny: "Ak budeme pokračovať...za 50 rokov budeme potrebovať druhú planétu"</Title><Photography href="20070206PHT02785" title="Pohľad na búrku z družice" alt="Pohľad na búrku z družice" ext="jpg" width="757" height="757">Ako ovplyvnia klimatické zmeny našu planétu?</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Diskusia o klimatických zmenách sa v uplynulých týždňoch dočkala veľkej publicity. Európska komisia predstavila 10. januára plán zníženia emisií skleníkových plynov za obdobie rokov 1990-2020 o dvadsať percent, kým poslanci sa vyjadrili za minimálne 30 percentnú redukciu. Problematika klimatických zmien sa objavila aj na poslednej plenárnej schôdzi EP v Bruseli. Prinášame vám výťah najzaujímavejších postrehov z minulotýždňovej rozpravy, ktorú si môžete pozrieť zo záznamu.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Spotreba energie v celosvetovom meradle neustále stúpa. Pred politikmi sa tak objavuje otázka: ako znížiť emisie CO2 do ovzdušia a zároveň uspokojiť rastúci dopyt po energii?</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Biopalivá či atómové elektrárne?</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>V tejto súvislosti sa nemecký poslanec zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Herbert Reul svojich kolegov opýtal: "Prečo sa vážne nezamýšľame nad ďalšími alternatívami, ktoré by nám poskytovali 70 percent elektrickej produkcie, ale bez emisií CO2 - nad nukleárnou energiou?"</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Iný rečníci kládli dôraz skôr na ostatné formy energetických zdrojov. Francúzska poslankyňa za liberálov Anne Laperrouze napríklad vyzvala prijať daňové opatrenia, ktoré by podporili energetickú účinnosť a používanie biopalív či obnoviteľných zdrojov. Pre ktorúkoľvek alternatívu sa napokon rozhodneme, konať treba rýchlo. Nemecký poslanec z frakcie socialistov Matthias Groote to vyjadril týmito slovami: "Slovné spojenie čas sú peniaze má v oblasti klimatických zmien iný význam."</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Na neustále rastúcu spotrebu energie upozornil nemecký minister pre životné prostredie Sigmar Gabriel, ktorý pred poslancami zastupoval Radu. "Ak budeme aj naďalej spotrebovávať toľko energie, za 50 rokov budeme potrebovať druhú planétu," uviedol. Francúzsky poslanec z konfederatívnej skupiny zjednotenej ľavice Francis Wurtz poznamenal, že EÚ vykročila za záväzkami z Kjóto dosť zle. Pokračovanie v tomto trende povedie podľa neho k neudržateľnému sociálnemu rozvratu celej planéty.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Menej emisií z áut</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Pozornosti poslancov neunikol ani vplyv dopravy na životné prostredie. V súvislosti s nedávnou kritikou niektorých nemeckých automobiliek, ktorých vozidlá vypúšťajú do ovzdušia priveľa CO2, sa do rozpravy prihlásila nemecká poslankyňa zo skupiny zelených Rebecca Harms. "Nemecko napadlo ciele zníženia emisií CO2 v automobilovom priemysle, lebo chráni malý segment veľkých luxusných limuzín, ktoré sa vyrábajú v Nemecku. Zrazu už tak nehovoríme o klimatických zmenách, ale o vozidlách značky Porsche," uviedla poslankyňa. Nemecký minister životného prostredia Sigmar Gabriel však s takýmto názorom nesúhlasí a zostáva presvedčený, že "cieľ 120g CO2 na jeden kilometer možno dosiahnuť kombináciou zlepšenej automobilovej technológie a použitím biopalív".</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Ďalší rečníci zas poukázali na nevýhody cestnej dopravy. Maďarský socialistický poslanec Gyula Hegyi napríklad uviedol, že "cestná doprava spotrebuje pri rovnakom počte cestujúcich päťnásobne viac energie ako vlaková doprava. Našou prioritou by teda mala byť verejná doprava".</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Medzinárodná spolupráca</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Klimatické zmeny sa však nedotýkajú len Európskej únie. Na odstránení tohto problému je preto potrebná medzinárodná spolupráca. V tomto duchu sa vyjadril aj švédsky poslanec zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Anders Wijkman, ktorý uviedol: "Prečo nezaložíme s Čínou a Indiou partnerstvo? V opačnom prípade si myslím, že naše úsilie bude okrajové." </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Minulý víkend sa v Paríži uskutočnila medzinárodná konferencia o klimatických zmenách. Správa z konferencie varuje, že do roku 2100 priemerné teploty stúpnu o 1,8 až 4°C a hladina morí a oceánov sa zdvihne o 28 až 43 centimetrov.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Aktivity Parlamentu</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Tieto nebezpečenstvá si dostatočne uvedomuje aj Európsky parlament, čo sa prejavuje v rôznych dokumentoch prijatých na jeho pôde. Vlani v apríli napríklad poslanci schválili nariadenie, ktoré obmedzuje a zakazuje používanie fluoridovaných plynov pri výrobe chladiacich zariadení, chladničiek alebo izolačnej peny.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>V januári 2007 zas Parlament schválil uznesenie o klimatických zmenách, ktoré požaduje "výrazné zníženie emisií vo vyspelých krajinách do roku 2020 o 30 percent". Na budúci týždeň sa v pléne objaví ďalšie uznesenie, ktoré bude požadovať zvýšenie podielu obnoviteľných zdrojov energie v EÚ do roku 2020 až na jednu štvrtinu.  </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Celú rozpravu poslancov z poslednej plenárnej schôdze si môžete pozrieť zo záznamu na nižšie uvedenom odkaze.</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/eplive/vod/seance_sk.htm?Date=20070131&amp;statut=min" title="Záznam z rozpravy o klimatických zmenách ">Záznam z rozpravy o klimatických zmenách (anglicky)</Link><Link href="imp://STO/20070131STO02623-SK" title="Parlament bojuje proti klimatickým zmenám"><ANCHOR ID='4' FAMILY='IM-PRESS'>Parlament bojuje proti klimatickým zmenám</ANCHOR></Link><Link href="imp://IPR/20060130IPR04830-SK" title="Tlačové oddelenie "><ANCHOR ID='5' FAMILY='IM-PRESS'>Dohoda o fluoridovaných skleníkových plynoch</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2006-0019+0+DOC+XML+V0//SK" title="Uznesenie Európskeho parlamentu"><ANCHOR ID='6' FAMILY='TA'>Uznesenie EP o klimatických zmenách</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="002"><Title>Chertoff: Vojna proti terorizmu je "iným druhom vojny"</Title><Photography href="20070515PHT06675" title="Americký minister pre vnútornú bezpečnosť Michael Chertoff    © BELGA/AFP/John Thys" alt="Americký minister pre vnútornú bezpečnosť Michael Chertoff    © BELGA/AFP/John Thys" ext="jpg" width="512" height="265">Chertoff: teroristi sa skrývajú za nevinných ľudí</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Po nedávnej návšteve delegácie europoslancov v americkom Kongrese pozval Európsky parlament do Bruselu amerického ministra pre vnútornú bezpečnosť Michaela Chertoffa. Členov výboru pre občianske slobody zaujímalo najmä to, ako možno zaistiť bezpečnosť obyvateľstva a zároveň zabezpečiť ochranu základných ľudských práv.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Od teroristických útokov v New Yorku, Madride či Londýne sa nenájde politik, ktorý by bral hrozbu terorizmu na ľahkú váhu. Boj proti teroristickým skupinám je potrebný. Na tom sa Európa a Spojené štáty zhodnú. Zástupcovia EÚ však zdôrazňujú, že ochrana súkromia a ľudských práv nesmie byť v mene boja proti terorizmu odsunutá na vedľajšiu koľaj. Hlavnou témou rokovania medzi europoslancami a americkým ministrom Chertoffom 14. mája v Bruseli sa preto logicky stal nástroj, pri ktorom môže ochrana ľudských práv ťahať za kratší koniec. Jedná sa o databázu údajov o cestujúcich.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Neoceniteľná databáza</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Zbieranie údajov  cestujúcich a ich spracovávanie do databázy sa rozšírilo najmä v leteckej doprave. V prípade, že pasažier potreboval využiť služby viacerých leteckých spoločností, aerolinky si jeho údaje jednoducho vymenili. Cestujúci tak nemusel opätovne zadávať svoje údaje počas medzipristátia.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Po útokoch na "dvojičky" v New Yorku 11. septembra 2001 sa americká vláda rozhodla tieto informácie využiť. Databáza totiž predstavuje neoceniteľný zdroj informácií pri vyšetrovaní a potenciálnom marení teroristických útokov. Aby sa Američania dostali k údajom cestujúcich z Európy, potrebovali na to uzavrieť špeciálnu dohodu. Európska únia sa s americkou stranou dohodla v roku 2004 a používanie databázy v boji proti terorizmu sa začalo. V septembri 2006 však Európsky súdny dvor rozhodol, že dohoda je neplatná. Prijala sa tak dočasná zmluva platná do 31. júla 2007.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Chertoff: Boli by sme zabránili útokom</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Americká strana sa vďaka tomu môže poľahky dozvedieť mená a priezviská cestujúcich, číslo ich pasu, telefónne číslo, emailovú adresu alebo číslo kreditnej karty. Americký minister pre vnútornú bezpečnosť Michael Chertoff vysvetľuje špeciálne opatrenia "iným druhom  vojny". Teroristi podľa neho spolupracujú a "prichádzajú ukrytí za nevinnými ľuďmi". Chertoff je presvedčený, že ak by sa databáza na tieto účely využívala už pred útokmi v New Yorku, Američania by boli včas odhalili 11 z 19 útočníkov a zamedzili tak niekoľkotisícovým stratám na ľudských životoch "s minimálnym zásahom do občianskych práv".</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Holandská poslankyňa z frakcie liberálov a demokratov Sophia in´t Veld však vyjadrila pochybnosti. Podľa nej mala americká strana dostatok informácií o pripravovaných útokoch. Jednotlivé inštitúcie si však čiastkové informácie vzájomne neodovzdali, čím sa tieto informácie v podstate primerane nevyužili.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Grécky socialista Stavros Lambrinidis poukázal na nesprávne pochopenie súčasnej situácie na oboch brehoch Atlantiku. Američania si myslia, že Európe na bezpečnosti až tak veľmi nezáleží, kým občania EÚ veria, že pre Spojené štáty sú ľudské práva druhoradé. Oba názory sú podľa gréckeho poslanca mylné. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Čas neúprosne beží</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Nová dohoda o vyžívaní databázy musí byť schválená ešte pred koncom júla. Britská liberálka Sarah Ludford vyzvala tak Radu a Komisiu, ako aj americkú vládu, aby pri jej rokovaní brali do úvahy aj názory Európskeho parlamentu a amerického Kongresu. Nemeckému poslancovi zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Herbertovi Reulovi sa využívanie databázy pozdáva. Čas na vyriešenie problému s novou dohodou však podľa neho beží rýchlo.</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="imp://IPR/20070514IPR06625-SK" title="Diskusia poslancov s americkým ministrom "><ANCHOR ID='8' FAMILY='IM-PRESS'>Diskusia poslancov s americkým ministrom (anglicky)</ANCHOR></Link><Link href="mms://wm.streampower.be/ep/ondemand/PressConferences/pressconf20070514dataprotctionEN.wmv" title="Tlačová konferencia s americkým ministrom">Tlačová konferencia s americkým ministrom (anglicky)</Link><Link href="imp://STO/20060606STO08687-SK" title="ESD: Poskytovanie údajov je nezákonné "><ANCHOR ID='10' FAMILY='IM-PRESS'>Poskytovanie informácii o cestujúcich je podľa Súdneho dvora nezákonné</ANCHOR></Link><Link href="imp://STO/20070216STO03274-SK" title="Reakcie poslancov na správu o aktivitách CIA v EÚ"><ANCHOR ID='11' FAMILY='IM-PRESS'>Reakcie poslancov na správu o aktivitách CIA v Európe</ANCHOR></Link><Link href="imp://STO/20061005STO11399-SK" title="Prípad SWIFT "><ANCHOR ID='12' FAMILY='IM-PRESS'>Parlament prešetruje prípad SWIFT </ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="003"><Title>Medziskupiny Európskeho parlamentu</Title><Photography href="20070319PHT04348" title="Obrázky kravy, rúk, hrozna a vesmíru" alt="Obrázky kravy, rúk, hrozna a vesmíru" ext="jpg" width="600" height="397">Niektoré medziskupiny sa zameriavajú na poľnohospodárstvo, iné na vedu</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Europoslanci pracujú ustavične v nejakých zoskupeniach. Sú členmi politických skupín, výborov či delegácii alebo hlasujú v pléne. Okrem týchto formálnych spôsobov spolupráce však existuje aj jej menej formálna verzia. Ide o takzvané medziskupiny. V ich radoch sa miešajú poslanci zo všetkých politických strán a diskutujú o rôznorodých tematických otázkach. Medzi nimi možno nájsť aj problematiku ľudských práv či podporu práv telesne postihnutých osôb.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>História vzniku medziskupín siaha až k prvým priamym voľbám do Európskeho parlamentu. Práve od tohto obdobia totiž registrujeme prvé medziskupiny. Postupne sa stali čoraz viac obľúbenejšími a v súčasnosti ich v Parlamente možno narátať až 23.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Diskusné kluby</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Medziskupiny však nie sú oficiálnym orgánom Európskeho parlamentu. Sú to skôr neformálne diskusné kluby poslancov rôzneho politického presvedčenia. Kým niektoré z nich sú iniciované konkrétnym problémom alebo kauzou, iné majú skôr všeobecnejší charakter. Rozdiely možno nájsť aj v samotnej veľkosti medziskupín. Najväčšie z nich môžu mať až 70 členov. Medziskupiny sa stretávajú počas plenárneho zasadnutia v Štrasburgu, kedy sú ich zasadnutia prístupné verejnosti.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Najviditeľnejším prejavom činnosti medziskupiny bývajú diskusie. K nim si poslanci môžu prizvať zástupcov Komisie alebo rôznych odborníkov z mimovládneho sektora. Menej viditeľnejšou, ale o to významnejšou funkciou, je snaha medziskupiny o ovplyvňovanie legislatívy Únie. Prejavuje sa to predkladaním písomných deklarácii alebo organizovaním rôznych podujatí.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Čo medziskupina nemôže</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Založenie medziskupiny však nie je také jednoduché. Keďže jej členovia potrebujú priestory pre stretnutia, logistiku im zabezpečuje Parlament. Ak k tomu prirátame rozbujnenie medziskupín do roku 1999, kedy ich bolo takmer 80, rozhodnutie vedenia Parlamentu o ich regulácii nie je prekvapením. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Podľa súčasných pravidiel musí každá medziskupina získať podporu najmenej troch politických skupín, pričom každá frakcia môže podporovať len obmedzený počet medziskupín. Aby sa zabránilo akýmkoľvek pochybnostiam o ich postavení v rámci Parlamentu, prijalo sa tiež niekoľko spresňujúcich definícii. Medziskupina nie je oficiálnym orgánom Parlamentu a nevyjadruje ani jeho názory. Pri jej činnosti sa nesmie používať názov ani logo Parlamentu a nemôže vyvíjať také aktivity, ktoré by sa mohli ľahko zameniť s oficiálnymi aktivitami Parlamentu a jeho orgánov.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Futbal aj zvieratá</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>V súčasnosti v Parlamente pôsobí 23 oficiálne registrovaných medziskupín. Témy, ktorými sa zaoberajú, sú rôznorodé. Od ochrany životných podmienok zvierat, cez podporu regiónu Pobaltia,  antirasizmus, občianske práva homosexuálov až po bioetiku či pestovanie viniča. K nim treba prirátať ďalších dvadsať neregistrovaných medziskupín, ktoré však nemajú právo na tlmočníkov počas svojich zasadnutí. Ide napríklad o Skupinu priateľov futbalu alebo o Skupinu Kengura, ktorá sa zasadzuje za slobodu pohybu v EÚ.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Jedna z najznámejších medziskupín sa zaoberá ochranou fauny. Skupina za dobré životné podmienky zvierat vznikla ešte v roku 1983 a medzi jej úspechy patrí aj prijatie zákazu obchodovania s produktmi vyrobenými z tuleních mláďat v EÚ alebo znenie smernice o zoologických záhradách v EÚ. Predseda tejto medziskupiny, britský poslanec zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Neil Parish, po svojom zvolení uviedol: "Dúfam, že dokážeme vyvinúť väčší tlak tam, kde je to potrebné, aby sme skoncovali s príkladmi brutality páchanej na zvieratách."</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content></Section><Section item="004"><Title>Berlínska deklarácia: "Je šťastím, že my, občania Európskej únie, sme zjednotení."</Title><Photography href="20070326PHT04631" title="Oslavy 50. výročia EÚ" alt="Oslavy 50. výročia EÚ" ext="jpg" width="700" height="316">Únia je založená na rovnoprávnosti a solidárnom súžití</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>Pri príležitosti 50. výročia Rímskych zmlúv, na ktorých vyrástla Európska únia, podpísali lídri EÚ Berlínsku deklaráciu. Dokument pripomína, že "neprirodzené rozdelenie Európy je dnes definitívne minulosťou" a "Európska únia je založená na rovnoprávnosti a solidárnom súžití". Stretnutie predstaviteľov členských štátov Únie sa konalo v Berlíne, teda v meste, ktoré počas Studenej vojny symbolizovalo rozdelenie Európy. Berlínsky múr tak naradila Berlínska deklarácia.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div><xhtml:span>Berlínsku deklaráciu spoločne podpísali predseda Parlamentu Hans-Gert Pöttering, predseda Komisie José Manuel Barroso a súčasná predsedníčka Rady Angela Merkel. Hoci sa deklarácia odvoláva na minulosť, veľký priestor venuje aj budúcim výzvam. Tie, podľa lídrov EÚ, "presahujú hranice štátov". Patria k nim boj proti terorizmu a organizovanému zločinu, nelegálna imigrácia, klimatické zmeny, energetická politika alebo chudoba. Únia však na tieto výzvy nerezignuje a chce "aj naďalej podporovať demokraciu, stabilitu a blahobyt za svojimi hranicami."</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Spoločné hodnoty pol miliardy ľudí</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Počas slávnostného ceremoniálu sa k deklarácii vyjadril aj predseda EP Hans-Gert Pöttering, ktorý pripomenul, že Parlament dnes zastupuje takmer pol miliardy európskych občanov z 27 krajín. Napriek značnej rôznorodosti pokiaľ ide o jazyky alebo kultúru, predseda EP podčiarkol hodnoty, ktoré Európanov spájajú - ľudská dôstojnosť, ľudské práva, demokracia, právny štát a sociálne orientované trhové hospodárstvo.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Prečo potrebujeme ústavu?</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Pöttering sa tiež dotkol problematiky Ústavy EÚ. Únia ju potrebuje, aby sa stala "demokratickejšou, otvorenejšou a bližšou k občanom". Predseda Parlamentu by bol tiež rád, ak by sa podstata návrhu Ústavy EÚ stala právne záväznou ešte pred európskymi voľbami v júni 2009. Parafrázujúc bývalého nemeckého kancelára Konrada Adenauera, Pöttering uviedol: "Bola doba, keď o európskej jednote snívalo pár ľudí. Odvtedy sa však stala nádejou pre mnohých a dnes je už nevyhnutnosťou pre všetkých".</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Podpísaný dokument príde predstaviť v stredu 28. marca na plenárne zasadnutie v Bruseli predsedníčka Rady Angela Merkel. Následne sa k deklarácii vyjadria aj poslanci v rozprave.</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/Maerz/0324-RAA/Slovak.pdf" title="Berlínska deklarácia">Berlínska deklarácia</Link><Link href="/sides/indexPartSession.do?reference=2007-03&amp;language=SK" title="Program plenárneho zasadnutia">Program plenárneho zasadnutia</Link><Link href="/president/defaulten.htm" title="Prejav predsedu EP (anglicky)">Prejav predsedu EP (anglicky)</Link></Knowmore></Section><Section item="005"><Title>Parlament už polstoročie bráni práva žien</Title><Photography href="20070308PHT03900" title="Žena čítajúca brožúru" alt="Žena čítajúca brožúru" ext="jpg" width="600" height="482">Parlament podporuje práva žien už 50 rokov</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Postavenie žien v Európskej únii sa za posledných 50 rokov výrazne zmenilo. Veľkú zásluhu na tom má aj Európsky parlament, ktorý neustále podporuje opatrenia na zlepšenie situácie žien a ich realizáciu v praxi. Od roku 1984 majú ženy v Parlamentne vlastný výbor, ktorý sa zaoberá práve dopadom legislatívnych návrhov na ich životy a problémy. V krátkom zhrnutí vám prinášame niekoľko aktivít, ktoré dokumentujú úprimný záujem Parlamentu o túto problematiku.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Princíp rovnakého postavenia mužov a žien sa po prvýkrát objavuje už v Rímskej zmluve. Spočiatku bol zadefinovaný ako "právo na rovnaký plat za rovnakú prácu", no postupom času sa rozvinul do širších dimenzií.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Výbor pre práva žien</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Odlišný vplyv legislatívy na mužov a žien sa v roku 1984 pretavil do vytvorenia parlamentného výboru pre práva žien. Jeho členovia poskytujú stanoviská o možnom dopade návrhov zákonov najčastejšie pre otázky súvisiace s vnútorným trhom, priemyslom alebo zdravotníctvom.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Okrem všeobecných opatrení pre rovnosť mužov a žien sa Parlament tiež zapája do špecifických stratégií určených výlučne ženám. Do tejto kategórie patria napríklad uznesenia o boji proti obchodovaniu so ženami (2000) alebo o účasti žien na rozhodovacom procese (2001). Od roku 1997 Parlament spolupracuje aj s ostatnými výbormi pre rodovú rovnosť v národných parlamentoch jednotlivých členských štátov.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Ženy a násilie</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Aby sa pozornosť na problémy žien nezúžila len na krátke obdobie, keď sa o rozhoduje o príslušnej legislatíve, Parlament navrhol upozorniť na túto oblasť dlhodobo. V roku 1997 napríklad poslanci vyzvali Komisiu a Radu, aby bol rok 1999 vyhlásený za Európsky rok boja proti násiliu páchanom na ženách. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Táto problematika bola rozšírená o násilie na deťoch, a celý balík opatrení s názvom Daphne Únia prijala ešte v roku 1997. A bol to práve Parlament, ktorý v septembri 2002 schválil uznesenie, aby program Daphne neskončil v pôvodnom termíne, ale pokračoval aj po roku 2003. Misia sa podarila a aj vďaka politickému tlaku poslancov sa rozpočet programu na obdobie rokov 2004 - 2008 zvýšil zo 41 miliónov eur na rovných 50 miliónov eur.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Ani tohtoročný "Európsky rok rovných príležitostí pre všetkých" si nemožno predstaviť bez problematiky žien. Navyše, od budúceho roku začne fungovať Európsky inštitút pre rodovú rovnosť so sídlom vo Viľnuse. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Doma aj vo svete</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Hoci má Európsky parlament len obmedzené možnosti ako zlepšiť situáciu žien vo svete, snaží sa ich využívať naplno. Dôkazom toho sú aj laureáti Sacharovovej ceny za slobodu myslenia, ktorú Parlament udeľuje každý rok. V roku 1994 ju získala bangladéšska lekárka Taslima Nasreen, ktorá bojuje za rovnosť žien v islamských krajinách. O nebezpečenstve, ktorému čelí svedčí aj fakt, že na jej hlavu vypísali islamskí fundamentalisti odmenu. V roku 2005 sa toto ocenenie dostalo aj Hauwe Ibrahim. Táto nigérijská právnička obhajuje ženy obvinené z cudzoložstva, ktorým podľa zákona šaríja hrozí ukameňovanie.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Rodina alebo štúdium?</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Jedným z typických problémov žien súčasnosti je aj situácia, kedy sa žena rozhoduje medzi štúdiom a rodinou. Niektoré ženy sa rozhodnú pre univerzitu, pričom ich túžba po rodine zostáva nenaplnená a odsunutá na neskoršie obdobie. Tehotenstvo v neskoršom veku však predstavuje väčšie zdravotné riziká. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Práve týmto problémom sa zaoberalo vypočutie, ktoré minulý týždeň zorganizoval Výbor EP pre práva žien a rodovú rovnosť. Poslanci na ňom navrhli viacero opatrení, ktoré by ženám uľahčili takéto rozhodovanie. Študovať by mohli na diaľku, prípadne by bolo štúdium kratšie a viac zhustené a väčší dôraz by sa mala položiť aj na zodpovednosť druhého rodiča. Touto problematikou sa bude zaoberať správa gréckej poslankyne zo skupiny ľudovcov a európskych demokratov Marie Panayotopoulos-Cassiotou, o ktorej bude plénum rokovať už v júni tohto roku.</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="imp://IPR/20060908IPR10496-SK" title="Ženy a dvojitá diskriminácia"><ANCHOR ID='19' FAMILY='IM-PRESS'>Ženy a dvojitá diskriminácia (anglicky)</ANCHOR></Link><Link href="imp://STO/20061025STO12148-SK" title="Imigrantky"><ANCHOR ID='20' FAMILY='IM-PRESS'>Imigrantky, maďarské povstanie a kinematografia</ANCHOR></Link><Link href="imp://STO/20061020STO11817-SK" title="Práca či rodina: ako vyriešiť túto dilemu?"><ANCHOR ID='21' FAMILY='IM-PRESS'>Práca či rodina: ako vyriešiť túto dilemu?</ANCHOR></Link><Link href="imp://FCS/20060911FCS10501-SK" title="Všetko o Sacharovovej cene"><ANCHOR ID='22' FAMILY='IM-PRESS'>Všetko o Sacharovovej cene</ANCHOR></Link><Link href="/activities/expert/committees/presentation.do;jsessionid=76073FAA07AE3D2D28E935C045C40BB2.node2?committee=2365&amp;rewritten&amp;language=SK" title="Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť">Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť</Link></Knowmore></Section><Section item="006"><Title>Plantu: Karikatúry sú barometrom slobody prejavu</Title><Photography href="20070508PHT06431" title="Plantu a jeho karikatúra" alt="Plantu a jeho karikatúra" ext="jpg" width="600" height="404">Plantu pracuje pre francúzsky denník Le Monde</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Po tom, čo v roku 2005 istý dánsky denník publikoval karikatúry proroka Mohameda a následne Irán zorganizoval výstavu karikatúr o holokauste, sa v hlave francúzskeho karikaturistu Plantua zrodila myšlienka vytvoriť hnutie "Karikatúrami za mier". Viac ako polrok od vzniku tejto iniciatívy sa 3. mája 2007 zišiel Plantu a jeho osem ďalších kolegov s poslancami EP na stretnutí, ktoré pripravil Podvýbor EP pre ľudské práva. Je karikatúra len obyčajnou kresbou, alebo nesie aj dôležité posolstvo?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Iniciatíva "Karikatúrami za mier" sa stavia proti akejkoľvek neznášanlivosti. Jej hlavným mottom je "odnaučiť sa netolerancii". Do tohto hnutia sa zapojilo viacero novinových prispievateľov z celého sveta. "My, karikaturisti, sa veľmi líšime, ale všetci sa zhodneme, že sme karikaturistami za mier, proti netolerancii," uviedol Plantu na stretnutí s poslancami.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Karikatúry sú o demokracii</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Karikatúry však podľa Plantua nie sú len vtipné obrázky. Francúz ich považuje za "barometer slobody prejavu". Predsedníčka Podvýboru pre ľudské práva Hélène Flautre je presvedčená, že "bez slobody prejavu nie je možná ani demokracia, ani plné uplatňovanie ľudských práv".  Netýka sa to však len situácie v Afrike, či Ázii. Olivier Basille, prezident belgickej pobočky organizácie Reportéri bez hraníc, poznamenal, že situácia v EÚ má takisto ďaleko od ideálu. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Boj proti totalitným režimom</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Karikatúry sú tiež účinným nástrojom boja proti autoritatívnym režimom. Svoje by vedeli povedať viacerí karikaturisti, ktorí kvôli svojej práci ochutnali aj väzenskú stravu. Alžírčan Dilem bol napríklad už päťkrát zatknutý. Napriek tomu vyjadril svoje presvedčenie na stretnutí jasne: "Jednoducho radi hovoríme o veciach, ktoré považujeme za neprijateľné alebo nepravdivé." Poľský liberálny poslanec Bronislaw Geremek zas pripomenul, že "smiech má moc poraziť totalitarizmus". Slovami chvály na autorov karikatúr nešetril slovinský poslanec z frakcie ľudovcov a európskych demokratov Alojz Peterle: "To, čo robíte, má silnejší ohlas než slová politikov".</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Karikatúry áno, nenávisť nie</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Španielskeho poslanca Raüla Romeva i Ruedu zo skupiny Zelených zaujímalo, či karikaturisti považujú niektoré témy za tabu. Odpoveď mu poskytol Plantu. "Dúfame, že politicky nekorektné karikatúry budú pokračovať aj naďalej, avšak bez šírenia nenávisti". Francúz však problém vidí skôr medzi rozličnými kultúrami Východu a Západu, ktoré si často nerozumejú. "Je zbytočné prilievať olej do ohňa. Preto sa Jyllands Posten (dánske noviny) rozhodli nepublikovať ďalšie karikatúry Mohameda, čím sa vyhli zabíjaniu ľudí v Pakistane a inde. Avšak publikovať karikatúry proti Hamasu a Al-Kájde je, samozrejme, nevyhnutnosťou," dodáva Plantu.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Internet alebo intranet?</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>V súvislosti s totalitnými režimami kritizoval Olivier Basille internetových gigantov Google a Yahoo!. Práve tieto spoločnosti totiž dodávajú niektorým krajinám verzie internetových vyhľadávačov, ktoré cenzurujú surfovanie po internete. Namiesto internetu, tak podľa Basillea, ľudia majú len intranet. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Hnutie "Karikatúrami za mier" pripravilo pre návštevníkov Bruselu výstavu diel autorov z viacerých krajín. Verejnosti bude sprístupnená v Belgickom stredisku pre komiksové umenie do 2. júla 2007.</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="imp://IPR/20070430IPR06172-SK" title="Kresby hodné tisíc slov (anglicky)"><ANCHOR ID='25' FAMILY='IM-PRESS'>Kresby hodné tisíc slov (anglicky)</ANCHOR></Link><Link href="Kresby hodné tisíc slov (anglicky)" title="Dokumenty k stretnutiu poslancov a karikaturistov">Dokumenty k stretnutiu poslancov a karikaturistov (anglicky)</Link><Link href="http://www.cartooningforpeace.org/" title="Karikatúrami za mier">Karikatúrami za mier (anglicky)</Link></Knowmore></Section></Focus>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>1</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070716PHT09231.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070206PHT02785.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>3</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/eplive/vod/seance_sk.htm?Date=20070131&amp;statut=min</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>7</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070515PHT06675.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>9</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>mms://wm.streampower.be/ep/ondemand/PressConferences/pressconf20070514dataprotctionEN.wmv</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>13</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070319PHT04348.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>14</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070326PHT04631.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>15</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/Maerz/0324-RAA/Slovak.pdf</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>16</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/sides/indexPartSession.do?reference=2007-03&amp;language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>17</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/president/defaulten.htm</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>18</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070308PHT03900.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>23</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert/committees/presentation.do;jsessionid=76073FAA07AE3D2D28E935C045C40BB2.node2?committee=2365&amp;rewritten&amp;language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>24</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20070508PHT06431.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>26</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>Kresby hodné tisíc slov (anglicky)</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>27</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.cartooningforpeace.org/</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:linkFile imp:orderNum='0'>
<LINK ID='1'>
<LINK-POS ID='4'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20070131STO02623 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='2'>
<LINK-POS ID='5'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04830 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='3'>
<LINK-POS ID='6'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0019 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='4'>
<LINK-POS ID='8'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20070514IPR06625 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='5'>
<LINK-POS ID='10'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20060606STO08687 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='6'>
<LINK-POS ID='11'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20070216STO03274 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='7'>
<LINK-POS ID='12'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='8'>
<LINK-POS ID='19'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20060908IPR10496 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='9'>
<LINK-POS ID='20'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20061025STO12148 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='10'>
<LINK-POS ID='21'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20061020STO11817 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='11'>
<LINK-POS ID='22'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='12'>
<LINK-POS ID='25'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06172 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
</imp:linkFile>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>