<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU <QREF QID="O-2005-0113">O-0113/05</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v súlade s článkom 108 Rokovacieho poriadku,</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>ktorú položil <PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON>, <PERSON ID="28297">Jacek Saryusz-Wolski</PERSON>, <PERSON ID="28158">Gitte Seeberg</PERSON>, <PERSON ID="28124">Gunnar Hökmark</PERSON>, <PERSON ID="4258">Piia-Noora Kauppi</PERSON>, <PERSON ID="23746">Vytautas Landsbergis</PERSON>, <PERSON ID="28618">Valdis Dombrovskis</PERSON>, <PERSON ID="28424">Tunne Kelam</PERSON>, <PERSON ID="1429">Christopher Beazley</PERSON>, <PERSON ID="2025">Françoise Grossetête</PERSON>, <PERSON ID="28252">Richard Seeber</PERSON>, <PERSON ID="28571">Marie Panayotopoulos-Cassiotou</PERSON>, <PERSON ID="4260">Eija-Riitta Korhola</PERSON>, <PERSON ID="2110">Charlotte Cederschiöld</PERSON>, <PERSON ID="28126">Christofer Fjellner</PERSON>, <PERSON ID="28125">Anna Ibrisagic</PERSON>, <PERSON ID="4276">Anders Wijkman</PERSON>, <PERSON ID="28313">Ville Itälä</PERSON>, <PERSON ID="23853">Aldis Kušķis</PERSON>, <PERSON ID="23848">Rihards Pīks</PERSON>, <PERSON ID="23894">Anna Záborská</PERSON>, <PERSON ID="28173">Zita Pleštinská</PERSON>, <PERSON ID="28269">Jerzy Buzek</PERSON>, <PERSON ID="28274">Zdzisław Chmielewski</PERSON>, <PERSON ID="28275">Małgorzata Handzlik</PERSON>, <PERSON ID="28277">Stanisław Jałowiecki</PERSON>, <PERSON ID="28280">Filip Kaczmarek</PERSON>, <PERSON ID="23780">Bogdan Klich</PERSON>, <PERSON ID="28284">Barbara Kudrycka</PERSON>, <PERSON ID="28389">Zbigniew Kuźmiuk</PERSON>, <PERSON ID="23781">Janusz Lewandowski</PERSON>, <PERSON ID="28288">Jan Olbrycht</PERSON>, <PERSON ID="28296">Paweł Piskorski</PERSON>, <PERSON ID="28391">Zdzisław Podkański</PERSON>, <PERSON ID="23782">Jacek Protasiewicz</PERSON>, <PERSON ID="23787">Czesław Siekierski</PERSON>, <PERSON ID="23784">Janusz Wojciechowski</PERSON>, <PERSON ID="28300">Zbigniew Zaleski</PERSON>, <PERSON ID="28301">Tadeusz Zwiefka</PERSON>, <PERSON ID="28380">Marek Siwiec</PERSON>, <PERSON ID="28377">Lidia Geringer de Oedenberg</PERSON>, <PERSON ID="28382">Andrzej Szejna</PERSON>, <PERSON ID="28392">Józef Pinior</PERSON>, <PERSON ID="23717">Genowefa Grabowska</PERSON>, <PERSON ID="28373">Bogdan Golik</PERSON>, <PERSON ID="28374">Wiesław Kuc</PERSON>, <PERSON ID="28394">Dariusz Rosati</PERSON> a <PERSON ID="28379">Adam Gierek</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST>Komisii</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0113">Vec: Ohrozenie prírodného prostredia a energetickej bezpečnosti v súvislosti s výstavbou severoeurópskeho plynovodu tzv. baltického plynovodu</OBJECT><CONTENT><PARA>V roku 2000 bol projektu vybudovania severoeurópskeho plynovodu udelený štatút transeurópskej energetickej siete spoločného záujmu pre Európsku úniu. Dôkladná analýza plánovaného plynovodu však poukázala na existenciu závažných problémov, o ktorých sa doteraz nediskutovalo. Medzi tieto problémy patrí negatívny dopad na prírodné prostredie dna Baltického mora, ako aj ohrozenie energetickej bezpečnosti niektorých členských štátov EÚ zo strednej a východnej Európy. Tieto problémy spochybňujú rozhodnutie o vybudovaní baltického plynovodu a s blížiacou sa lehotou plánovaného začatia konštrukčných prác sa zvyšuje potreba ich vyriešenia.</PARA><PARA>Baltické more je plytké, s malou výmenou vody, a preto predstavuje veľké riziko akumulácie nebezpečných látok. Keďže baltické more tvorí jedinečný a citlivý ekosystém, Medzinárodná námorná organizácia (International Maritime Organization) mu udelila štatút osobitne citlivej morskej oblasti (PSSA). Už teraz je dno Baltického mora znečistené tisíckami ton kovu z chemických zbraní, ako aj lodí, ktoré pochádzajú ešte z obdobia druhej svetovej vojny. Podmorská trasa by mala merať 1189 km. Rozhodnutie spoločností, ktoré sa zúčastňujú na procese výstavby, o zvýšení výkonnosti a vybudovaní dodatočného plynovodu zvyšuje riziko znečistenia životného prostredia.</PARA><PARA>Okrem toho by sa mala zohľadniť skutočnosť, že prevádzka baltického plynovodu bude mať negatívny dopad na energetickú bezpečnosť ôsmich krajín Európskej únie, ktorými sú pobaltské štáty a štáty strednej a východnej Európy. Nedôjde tak len k tomu, že tieto krajiny stratia možnosť získavať plyn z alternatívnych zdrojov, ale zníži sa aj význam dvoch existujúcich plynovodov - Yamal I a Brotherhood (Bratstvo). Okrem toho náklady spojené s výstavbou baltického plynovodu sú minimálne trikrát vyššie ako výstavba alternatívneho plynovodu Yamal II alebo Amber (Jantár).</PARA><PARA>Kedy a akým spôsobom chce Európska komisia riešiť otázku baltického plynovodu a aké kroky sa prijmú v súvislosti s ochranou ohrozeného prostredia Baltického mora a ako chce Komisia zabrániť diskriminácii a marginalizácii členských štátov EÚ zo strednej a východnej Európy v súvislosti so spoločnou energetickou politikou EÚ?</PARA></CONTENT></QUEST>