<s:Motion s:lg="SK" s:type="RE" xmlns:s="http://www.europarl.europa.eu/Sipade"><s:Cover><s:Date>3.3.2010</s:Date><s:Ref>B7-0150/2010</s:Ref><s:Blk-Title-Cover><s:Title-Type>NÁVRH UZNESENIA</s:Title-Type><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">predložený na základe otázky na ústne zodpovedanie B7&#8209;0000/2010</p>
<s:Title-NextTo><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">v nadväznosti na neformálne zasadnutie Európskej rady z 11. februára 2010 </p>
</s:Title-NextTo><s:Title-Recueil><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">v súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku</p>
</s:Title-Recueil><s:Title><p s:margin-bottom="24pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">o EÚ 2020</p>
</s:Title><s:Blk-Author><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-weight="bold"><s:Author s:id="4538">Malcolm Harbour</s:Author>, <s:Author s:id="28615">Roberts Zīle</s:Author></span></p>
</s:Blk-Author><s:Body s:type="POL-GROUP" s:id="2969"><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">v mene skupiny ECR</p>
</s:Body>
</s:Blk-Title-Cover><s:Num-PE>PE433.012v01-00</s:Num-PE></s:Cover><s:Section><s:Ref>B7&#8209;0150/2010</s:Ref><s:Title-Section><p s:margin-bottom="36pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-weight="bold">Uznesenie Európskeho parlamentu o EÚ 2020</span></p>
</s:Title-Section><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-style="italic">Európsky parlament</span>,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na svoju rozpravu o neformálnom zasadnutí Rady, ktoré sa konalo 11. februára 2010 v súvislosti so stratégiou EÚ 2020,</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt">–   so zreteľom na pracovný dokument Európskej komisie o konzultácii o EÚ 2020, ktorý bol uverejnený 24. novembra 2009,</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt"> </p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt">–   so zreteľom na prvý súhrn odpovedí, ktorý Európska komisia uverejnila 2. februára 2010,</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt"> </p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt">–   so zreteľom na dokument Európskej komisie o hodnotení lisabonskej stratégie, ktorý bol uverejnený 2. februára 2010,</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt"> </p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt">–   so zreteľom na otázku Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka z 23. februára 2010 o poľnohospodárstve a budúcej stratégii EÚ 2020 (<s:anchor s:id="1" s:family="OQ" s:type="O" s:year="2010" s:number="0023">O-0023/2010</s:anchor> – B7-0000/2010),</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="16.8pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-16.8pt"> </p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na článok 115 ods. 5 a článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">A. keďže v dokumente Európskej komisie o hodnotení lisabonskej stratégie sa uvádza, že niektoré kľúčové ciele lisabonskej stratégie, vrátane 70 % zamestnanosti a 3 % HDP vynaložených na výskum a rozvoj, neboli splnené,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">B.  keďže reforma je zameraná na štyri prioritné oblasti, ku ktorým patria výskum a inovácie, investície v oblasti ľudských zdrojov/ modernizácie trhov práce, uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä v prípade MSP , ako aj energetika a zmena klímy,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">C. keďže reformy v súvislosti s lisabonskou stratégiou, zamerané na zníženie administratívneho zaťaženia podnikateľskej sféry, ktorých náklady predstavujú viac ako 400 miliónov EUR, sú vítané,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">D. keďže v členských štátoch je potrebný dohľad, aby sa zabezpečilo splnenie cieľov,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">E.  keďže pre podniky je veľmi dôležité, aby Rada urýchlila zriadenie patentu Spoločenstva s cieľom plniť kľúčové ciele v oblasti inovácií,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">F.  keďže Európsky parlament, Európska rada a Európska komisia by mali spoločne zabezpečiť splnenie cieľov,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">G. keďže pre úspešné dosiahnutie cieľov stratégie EU2020 je význam jasných a merateľných cieľov a metód vrátane otvorenej metódy koordinácie väčší ako význam všeobecných cieľov, </p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">H. keďže by sa malo diskutovať o účinnosti a koordinácii možných riešení, ktoré sa týkajú správy a sú súčasťou novej lisabonskej stratégie, vrátane integrovaných usmernení, národných programov reforiem, odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Lisabonského programu Spoločenstva, výročnej správy Komisie o pokroku a otvorenej metódy koordinácie,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">I.   keďže v súvislosti s politikou zamestnanosti a so sociálnou politikou by sa mala dodržiavať zásada subsidiarity, pretože tieto politiky patria naďalej do pôsobnosti národných vlád,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">J.   keďže Európsky parlament už vyjadril svoj názor, že by sa mal urýchlene vytvoriť medziinštitucionálny systém, ktorým by sa zisťovali dlhodobé trendy hlavných politických záležitostí,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">K. keďže Komisia a Rada musia dôkladne preskúmať, prečo pri vytváraní novej stratégie zamestnanosti a rastu niektoré z kľúčových cieľov lisabonskej stratégie zlyhali,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">1.  domnieva sa, že stratégia EÚ 2020 by sa mala sústrediť na porovnateľné hospodárske výhody Európy a súčasné záväzky zabezpečiť konkurencieschopnosť Európy vo vzťahu k rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvam, čo si vyžaduje, aby sa Európa zamerala na rozvoj svojho odvetvia služieb a zároveň zachovala konkurencieschopnosť výroby špičkovou technológiou;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">2.  budovanie na základe porovnateľných výhod Európy si naliehavo vyžaduje dokončenie jednotného trhu, maximálne zvýšenie jeho obchodného potenciálu, otváranie nových podnikateľských činností a vytváranie pracovných miest; k prioritám patrí jednotný digitálny trh, zavedenie patentu Spoločenstva, presadzovanie pravidiel jednotného trhu, vykonávanie ustanovení balíka v oblasti služieb a tovarov, monitorovanie trhu a väčšia koordinácia medzi členskými štátmi, zameraná na obmedzenie problémov pri vykonávaní, ako aj sústavné zlepšovanie zručností, produktov, inovácie, kvality a účinné poskytovanie a obsiahly a radikálny rozvoj politík týkajúcich sa informačných technológií;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">3.  zdôrazňuje potrebu stanoviť merateľné ciele: povinné hodnotenia vplyvu vrátane skúmania MSP, jednotného trhu a inovácií by spolu s častejšími konzultáciami zúčastnených strán a nezávislými súdnymi rozhodnutiami umožnili stanoviť, či návrhy majú pre EÚ pridanú hodnotu a či majú hodnotenia vplyvu po skončení implementácie, ktoré vypracúvajú Európsky parlament, Európska rada a Európska komisia, kľúčový význam pre úsilie zamerané na inteligentnú reguláciu; poukazuje na to, že pre európsku konkurencieschopnosť je dôležité dosiahnuť do roku 2012 25 % zníženie administratívneho zaťaženia;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">4.  zdôrazňuje, že je dôležité uprednostňovať inovácie, výskum a rozvoj v novej stratégii zamestnanosti a rastu, napríklad neobmedzenou realizáciou Európskeho výskumného priestoru, budovaním v oblastiach, v ktorých je európsky výskum celosvetovou jednotkou, vytváraním programov, ktorých cieľom je podporiť prenos poznatkov z výskumu do tvorby pracovných miest a blahobytu, ako aj podporovaním rozvoja v počiatočnom štádiu so zameraním na podporu vedeckého výskumu bez ohľadu na to, kde sa uskutočňuje, pričom sa výskum v súkromnej sfére bude považovať za rovnako dôležitý ako výskum na akademickej pôde, aby sa tak podporil vedecký rozvoj; podčiarkuje potrebu podnietiť rast inovačnej sily na verejných trhoch za čo najvyššej účasti MPS a zlepšiť verejné služby vrátane lepšieho prístupu k predkomerčnému obstarávaniu, inovačnému obstarávaniu a verejno-súkromným partnerstvám;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">5.  zdôrazňuje význam, ktorý zohráva zabezpečenie dodávok energie do Európy prostredníctvom ich skutočnej diverzifikácie, najmä podporovaním projektu Nabucco, ktorým sa Európska únia napojí na zdroje zemného plynu v Kaspickom mori a Strednej Ázii, a význam investícií do infraštruktúry, prepojenia energetických sietí, spoločných dohôd o dodávkach energie a plánov krízového riadenia, a to v súlade so solidaritou medzi členskými štátmi; </p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">6.  podčiarkuje úlohu plnenia klimaticko-energetického balíka pri dosahovaní cieľov. Bolo by potrebné zamerať sa na prepojenie systému EÚ na obchodovanie s emisiami s inými systémami stropov a obchodovania a na zaručenie funkčnosti systému obchodovania formou aukcií. Mala by sa zvýšiť činnosť EÚ zameraná na podporovanie ekologickejších foriem energie vrátane obnoviteľných zdrojov energie a nových technológií, akými sú zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého, palivové články a jadrová syntéza.  Energetika jadrového štiepenia musí mať vo výrobe elektrickej energie kľúčové postavenie, najmä z dlhodobého a strednodobého hľadiska, a naším cieľom musí byť zvýšenie jej podielu na dodávkach elektrickej energie EÚ o 40 %;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">7.  zdôrazňuje, že pri vyčleňovaní prostriedkov na prispôsobenie sa zmenám klímy treba vziať do úvahy rozdielnu úroveň rozvoja v jednotlivých 27 členských štátoch takým spôsobom, ktorý nebude obmedzovať politiku súdržnosti a postupné vyrovnávanie životnej úrovne vo všetkých členských štátoch; pripomína, že niektoré členské štáty už splnili svoje záväzky v oblasti zníženia emisií CO<span s:vertical-align="sub">2</span> podľa Kjótskeho protokolu; pripomína, že náklady na prispôsobenie sa ekologickejšiemu hospodárstvu budú medzi členskými štátmi rôzne v závislosti od ich úrovne rozvoja a zdrojov energie, a preto žiada, aby sa v tých členských štátoch, ktoré musia čeliť veľmi vysokým nákladom na prispôsobenie sa ekologickejšiemu hospodárstvu, podporoval výskum a rozvoj. Vyváženosť záväzkov prijatých v rozvinutých a v rozvíjajúcich sa krajinách by mala priehľadne odrážať schopnosti jednotlivých krajín podieľať sa na znižovaní emisií;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">8.  pripomína, že hlavným cieľom Spoločnej poľnohospodárskej politiky je zaručiť bezpečnosť dodávok, stabilizáciu trhu a primerané ceny pre spotrebiteľov, a podčiarkuje potrebu zabezpečiť v tejto oblasti rozvoj, aby bolo možné prekonať krízu a zaručiť trvalo udržateľnú politiku EÚ v oblasti potravín, šetrnú voči životnému prostrediu, a zároveň rešpektovať udržateľnosť, bezpečnosť a kvalitu poľnohospodárskych výrobkov;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">9.  zdôrazňuje, že je naďalej rovnako dôležité prekonávať rozdiely v životnej úrovni v celej EÚ, a vyzýva Komisiu, aby v duchu solidarity a za pomoci štrukturálneho a kohézneho fondu vypracovala programy na zlepšenie infraštruktúry v tých členských štátoch a regiónoch, v ktorých chýba náležitá infraštruktúra a dostupnosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že dokončenie jednotného trhu pre všetky druhy dopravy je dôležitou zložkou európskej ekonomiky, ktorá umožňuje mobilitu osôb, tovarov a znalostí a ich prenášanie cez hranice EÚ, a že investície do dopravných infraštruktúr musia zohrať kľúčovú úlohu na ceste k rastu a zamestnanosti, ako aj pri napredovaní Európy, pokiaľ ide o jej hospodárske a environmentálne záujmy, a preto je potrebná ich koordinácia s niektorými inými významnými oblasťami politiky;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">10. mzdovú flexibilitu považuje za kľúčovú, pretože Európa trpí extrémne nepružnými ekonomikami v dôsledku regulácie trhu práce na mikroúrovni; preto by sa malo obmedziť zasahovanie štátov a EÚ;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">11. mala by sa podporiť úloha kultúry dynamického podnikania a samostatnej zárobkovej činnosti, aby mohli vznikať nezávislé podniky, slobodný a spravodlivý obchod a súťaž a aby sa mohli vytvárať zdravé hospodárske podmienky pre malé podniky, ktoré tvoria väčšinu nových pracovných miest. Začatie činnosti malých podnikov musí byť jednoduchšie, rýchlejšie a lacnejšie;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">12. Vzdelávacie programy by mali mladých lepšie pripravovať na vstup do trhu práce, pričom spolupráca medzi podnikateľskou sférou a univerzitami predstavuje len jeden zo spôsobov pokroku, ktorý treba podporiť zlepšením kvality výučby a rozvoja zručností;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">13. zdôrazňuje, že napriek škodlivej daňovej konkurencii musí byť zásada daňovej konkurencie v 27 štátoch EÚ naďalej nedotknuteľná;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">14. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, a parlamentom a vládam členských štátov.</p>
</s:Section></s:Motion>