<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<Story language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><Title>Solidarita a sloboda – cesta k zjednotenej Európe</Title><Topic>Informácie</Topic><PublicationDate>2005-09-15 - 18:04</PublicationDate><Photography href="20050913PHT00282" title="&quot;Lech Walesa - Muž roka  1989&quot; Lech Majewski (1990) Tváre z výstavy Solidarność, 30. august 2005 – 2. september 2005, Európsky parlament, Brusel.  " alt="&quot;Lech Walesa - Muž roka  1989&quot; Lech Majewski (1990) Tváre z výstavy Solidarność, 30. august 2005 – 2. september 2005, Európsky parlament, Brusel.  " ext="jpg" width="281" height="397">  </Photography><Chapo>

Poľsko, 14. august 1980: V gdanskej lodenici vypukol štrajk. Zrodilo sa  hnutie Solidarność a spustil sa proces, ktorý podľa mnohých zmenil tvár Európy ukončením jej jaltského usporiadania. Vzala si z toho Európa ponaučenie? To sa ešte len uvidí.  Na túto otázku možno odpovie séria podujatí s heslom „Cesta k zjednotenej Európe”, usporiadaných v Bruseli.

</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Zrúteniu totalitného režimu v Poľsku predchádzal dlhý rad udalostí: študentská vzbura v roku 1968, protesty rozhnevaných robotníkov v rokoch 1956, 1970 a 1976, ktoré mocenské orgány brutálne potlačili. A potom sa v roku 1980 zrodila Solidarność, prvé legalizované občianske hnutie a otvorený odborový zväz vo Východnej Európe, ktorý však bol zakrátko rozpustený výnimočným stavom, vyhláseným v decembri 1981.  Po sedemročnom pôsobení v ilegalite sa Solidarność vynorila z úzadia a postavila sa na čelo hnutia za demokraciu v Poľsku, ustanovením prvej nekomunistickej vlády v tejto časti Európy.</xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span><xhtml:strong>Solidarita, sloboda, Európa</xhtml:strong></xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Spomienka na tragické udalosti v Maďarsku v roku 1956 a v Československu v roku 1968 – ale aj solidarita a podpora spoza druhej strany železnej opony – dali Poliakom jedinečný pocit zodpovednosti: nebola to iba ich revolúcia. Solidarita, sloboda, mier a ľudské práva boli hodnotami, ktoré zdieľala celá Európa. Taký bol aj cielený význam „Posolstva robotníkom Východnej Európy”, ktoré bolo vydané na Prvej konferencii Solidarnośći. Pre komunistické režimy v ostatných krajinách sovietskeho bloku to bol neprijateľný „kontrarevolučný” zásah. No semienko už bolo zasiate. V priaznivej atmosfére politického odmäku, ktorý spustila <xhtml:em>perestrojka</xhtml:em> v Rusku, prinieslo svoje ovocie. Zjednotenie Nemecka a zrútenie Berlínskeho múru, zamatová revolúcia v Československu, nezávislosť baltských krajín, a napokon aj pristúpenie krajín strednej Európy do Európskej únie – to všetko je dôkazom tohto neuveriteľného zrýchlenia dejín.  </xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span>Poľský kresťanský demokrat Janusz Lewandowski, poslanec EP a predseda parlamentného výboru pre rozpočet, vysvetlil v Bruseli podstatu týchto udalostí. Tu sú jeho postrehy:</xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span><xhtml:em>„Patrím do generácie Solidarnośći. Mal som to šťastie, že som bol svedkom aj účastníkom oslobodzujúceho precitnutia Poliakov v auguste 1980 a členom občianskeho hnutia združujúceho 10 miliónov ľudí. Toho istého hnutia, ktoré vyvinulo rozhodujúci tlak na oslobodenie našej časti Európy spod jarma totality. V Bruseli dnes organizujeme sériu podujatí, aby sme si pripomenuli tieto neuveriteľné udalosti, ktoré sa stali pred 25 rokmi. Cieľom však nie je len spomínať. Hnutie Solidarność bolo mierumilovné. Nesie posolstvo, ktoré je aktuálne aj pre dnešný svet: ďalekosiahle ciele historického významu možno dosiahnuť odsúdením násilia a teroru! Naše heslo z dní minulých, „niet slobody bez solidarity”, nadobúda osobitný význam v čase, keď istí ľudia spochybňujú hodnotu európskej spolupráce a jednoty.”</xhtml:em></xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span><xhtml:strong>Oslavy v Bruseli</xhtml:strong></xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span/> </xhtml:div>
<xhtml:div><xhtml:span>Výbor, ktorého členmi sú poslanci EP Janusz Onyszkiewicz (ADLE), Dariusz Rosati (PSE), Wojciech Roszkowski (UEN), Jacek Saryusz-Wolski (PPE-DE) a  Janusz Lewandowski (PPE-DE), umožnil realizáciu mnohých podujatí na pamiatku 25. výročia Solidarnośći. Súčasťou osláv bola napríklad séria výstav, veľký rockový koncert na Rond Point Schuman v Bruseli, festival poľských filmov, či konferencia s Lechom Walesom, Leom Tindermansom, Bronislawom Geremekom a Vytautasom Landsbergisom na Open University v Bruseli. Pre záujemcov o ďalšie informácie boli spustené osobitné webové stránky. Okrem toho sa poslanci pripravujú na prijatie spoločnej rezolúcie, podľa ktorej by sa 31. august stal Dňom slobody a solidarity.</xhtml:span></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>

</xhtml:div></Content><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20050913STO00298</ns1:ID></REF><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.solidarity.be/" title="Kliknite sem">Cesta k zjednotenej Európe – oficiálne stránky a program aktivít</Link></Knowmore></Story>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>1</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20050913PHT00282.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.solidarity.be/</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>