<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka na ústne zodpovedanie <QREF QID="O-2010-0104">O-0104/2010</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisii</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>článok 115 rokovacieho poriadku</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96952">Sylvie Guillaume</PERSON>, <PERSON ID="4519">Claude Moraes</PERSON><BRK/>v mene skupiny <GRPOL GRPOLID="2949">S&amp;D</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="4385">Hélène Flautre</PERSON>, <PERSON ID="96815">Judith Sargentini</PERSON><BRK/>v mene skupiny <GRPOL GRPOLID="1107">Verts/ALE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="96852">Cornelia Ernst</PERSON>, <PERSON ID="96821">Rui Tavares</PERSON>, <PERSON ID="96858">Marie-Christine Vergiat</PERSON><BRK/>v mene skupiny <GRPOL GRPOLID="2950">GUE/NGL</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-AUTHOR><PERSON ID="96732">Malika Benarab-Attou</PERSON></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ0104">Vec: Readmisné dohody Spoločenstva s tretími krajinami</OBJECT><CONTENT><PARA>Európska únia podpísala k dnešnému dňu jedenásť readmisných dohôd. Zapojila sa do rokovania o ďalších siedmich dohodách, z ktorých dve (Pakistan a Gruzínsko) sa práve uzatvárajú a jedna (Turecko) by mala byť podpísaná v blízkej budúcnosti. Tieto dohody sa stali hlavným nástrojom Spoločenstva na „zadržanie toku“ nelegálnych prisťahovalcov. Avšak, po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy má Európsky parlament väčšie právomoci pri schvaľovaní medzinárodných dohôd. Aké záruky môže Komisia poskytnúť Európskemu parlamentu pokiaľ ide o transparentnosť a právo na informácie týkajúce sa rokovaní o týchto dohodách? </PARA><PARA>Aké záruky môže Komisia poskytnúť v prípade, že tieto krajiny nepodpísali Ženevský dohovor alebo iné dohovory týkajúce sa ochrany základných práv? Nemalo by byť podpísanie týchto dohovorov podmienkou pre podpísanie takýchto dohôd? Vzhľadom na absenciu jednotného azylového systému v Európe a na vzhľadom na stále možné riziká vyhostenia sa to javí ako nevyhnutné.</PARA><PARA>Ako je možné, že ako legislatívny orgán rozumne schvaľuje takéto dohody bez toho, aby od vstúpenia do platnosti prvej dohody tohto typu v roku 2004 disponovala akýmkoľvek podrobným hodnotením účinnosti takýchto nástrojov a monitorovaním ich vykonávania? </PARA><PARA>Je legitímne povoliť členským štátom, aby uskutočňovali repatriáciu bez odpovede tretej krajiny, v stanovených termínoch, na žiadosť o readmisiu jedného z jej štátnych príslušníkov, príslušníkov tretích krajín, ktorí cez túto krajinu prechádzali alebo ľudí bez štátnej príslušnosti?</PARA><PARA>Nemali by tieto dohody explicitne zmieňovať pomoc pri opätovnom začleňovaní prijatých osôb?</PARA></CONTENT></QUEST>