<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<Background language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><CoverPage><Title>Týždenník - zhrnutie plenárneho zasadnutia 14.-17. novembra 2005</Title><Topic>Inštitúcie</Topic><PublicationDate>2005-11-18 - 13:32</PublicationDate><Chapo>

Podrobnejšie informácie o schválených správach sa nachádzajú v nasledujúcich článkoch:

</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:ul type="disc">
<xhtml:li>EP schválil viac financií pre Slovensko za odstavenie elektrárne v Bohuniciach</xhtml:li>
<xhtml:li>REACH - najkomplikovanejšie hlasovanie v histórii EP sa skončilo 
</xhtml:li><xhtml:li>Systém sociálneho zabezpečenia 
</xhtml:li><xhtml:li>Sociálny rozmer globalizácie</xhtml:li>
<xhtml:li>Letecké spoločnosti z "čierneho zoznamu" sa do EÚ nedostanú</xhtml:li>
<xhtml:li>Na spomaľovanie zmeny klímy môže mať vplyv aj Parlament</xhtml:li>
<xhtml:li>EP zamietol smernicu o "humánnom" love do pascí</xhtml:li>
<xhtml:li>Reakcia EP na vyhlásenia iránskeho prezidenta o Izraeli</xhtml:li></xhtml:ul>

</xhtml:div></Content><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20051114BKG02297</ns1:ID></REF></CoverPage><Section item="001"><Title>EP schválil viac financií pre Slovensko za odstavenie elektrárne v Bohuniciach</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament 16. novembra 2005 počtom hlasov 337 za, 222 proti a 59 absencií odsúhlasil navýšenie finančnej pomoci EÚ pre Slovensko, určenej na kompenzáciu následkov uzatvorenia dvoch blokov jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice. Konečný súhlas v tejto otázke tak závisí už len od rozhodnutia členských štátov v Rade EÚ. Spravodajkyňa Rebecca HARMS (Zelení/EFA, DE), ktorá bola proti navýšeniu, požiadala, aby bolo jej meno zo správy vyškrtnuté.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prijatím tejto správy Európsky parlament odsúhlasil návrh o implementácii protokolu 9, ktorý je súčasťou zmluvy o pristúpení k Európskej únii, týkajúci sa uzatvorenia dvoch blokov jadrovej elektrárne Jaslovské Bohunice. Cieľom je zabezpečenie právneho rámca pre plán finančnej pomoci, ktorý má slúžiť na zaistenie bezpečnej odstávky elektrárne a zároveň  ako kompenzácia Slovenskej republike na náhradu časti strát.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kým pôvodný návrh Európskej komisie navrhoval pomoc vo výške 237 miliónov eur, poslancom v pléne sa podarilo presadiť pozmeňujúci návrh udávajúci sumu 400 miliónov eur (takmer 15,2 miliardy Sk). Počas septembrových rokovaní vo výbore navrhoval tieňový spravodajca, slovenský europoslanec Ján <xhtml:strong>HUDACKÝ</xhtml:strong> ešte vyššiu sumu,  tá však v ITRE neprešla a preto o nej plénum nemohlo hlasovať. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Samotná spravodajkyňa Rebecca <xhtml:strong>HARMS</xhtml:strong> (Zelení/EFA, DE) bola naopak proti akémukoľvek návrhu na navýšenie. V tomto duchu vystúpila ja počas hlasovania, keď poslancov vyzvala na hlasovanie proti jej vlastnej správe, ktorá po čiastkových hlasovaniach zahŕňala aj prijatý pozmeňujúci návrh (navýšenie Komisiou navrhovanej sumy). Odôvodnila to tým, že <xhtml:em>"je proti tomu, aby sa tieto prostriedky dostali do rúk talianskemu ENEL-u." </xhtml:em>Zároveň podľa nej neexistujú dostatočné záruky, že sa tak nestane a poslanci podľa jej slov týmto krokom odsúhlasia <xhtml:em>"bianko šek".</xhtml:em> Po prijatí správy požiadala, aby z nej bolo jej meno vyňaté.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V prípade úspešného odsúhlasenia Radou EÚ majú byť tieto prostriedky vyplatené v priebehu januára 2007 až decembra 2013. Minister zahraničných vecí Eduard KUKAN sa už vyjadril, že sumu 400 miliónov eur bude v Rade obhajovať.  </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Hlasovaniu v pléne predchádzalo schválenie návrhu vo výbore ITRE, ktoré bolo úspešné najmä vďaka snahám Jána <xhtml:strong>HUDACKÉHO</xhtml:strong> (EPP-ED, SK), ktorého parlamentná frakcia Európska ľudová strana/Európski demokrati vymenovala za svojho tieňového spravodajcu k tejto téme. Sám HUDACKÝ podal viacero pozmeňovacích návrhov a získal pre ne podporu ostatných poslancov.  Podarilo sa mu  napríklad zabezpečiť podporu pre jeho návrh, ktorý hovorí o pokračovaní krytia nákladov odstávky  zo strany EÚ aj po roku 2013. Dostatočné množstvo financií označil za základný predpoklad pre bezpečné odstavenie elektrárne. Za nemenej dôležité považuje zabezpečenie dostatočného množstva energie z iných zdrojov, ktoré nahradia vyradené kapacity.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament v správe odsúhlasil, aby opatrenia, na podporu ktorých sa schválené prostriedky majú využiť, stanovila podrobnejšie v roku 2006 Komisia. Tá má svoje rozhodnutie uskutočniť na základe informácií poskytnutých Slovenskom, ktoré má zas Komisii poskytnúť plán odstavenia, obsahujúci všetky nevyhnutné informácie. Na základe tohto plánu bude potom Komisia každoročne schvaľovať jednotlivé opatrenia, ktoré sa majú financovať.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Pomoc na odstavenie Bohuníc má byť súčasťou tzv. Finančnej perspektívy EÚ – viacročného rozpočtu EÚ na roky 2007-13, na ktorej sa členské štáty zatiaľ nedokázali dohodnúť. Európske inštitúcie, ich predstavitelia, ako aj viaceré členské štáty však dúfajú, že sa to podarí do konca roka.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Uzavrieť dva bloky jadrovej elektrárne (prvý do roku 2006, druhý do roku 2008) sa Slovensko zaviazalo ešte počas prístupových rokovaní o vstupe do EÚ, najmä na nátlak susedného Rakúska. Európska únia následne vypracovala plán finančnej pomoci, ktorý mal slúžiť na zabezpečenie bezpečnej odstávky elektrárne a zároveň  ako kompenzácia na náhradu časti strát -  predovšetkým kvôli faktu, že doterajšia energetická samostatnosť Slovenska sa po odstavení bohunickej elektrárne stane minulosťou a bude potrebné dovážať energiu zo zahraničia. Doposiaľ mohlo Slovensko využiť z finančnej pomoci Únie približne 180 miliónov eur, najnovšie štúdie však poukazujú na straty až vo výške 750 miliónov, pri započítaní nepriamych nákladov sa dokonca odhady vyšplhali až na 5 miliárd eur.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V mene skupiny EPP-ED vystúpil slovenský europoslanec a tieňový spravodajca Ján <xhtml:strong>HUDACKÝ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK).</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">U úvode svojho prejavu prítomným poslancom pripomenul, že <xhtml:em>"je všeobecne známe, že Slovensko sa pod politickým tlakom EÚ v prístupovom procese zaviazalo predčasne odstaviť jadrovú elektráreň v Jaslovských Bohuniciach, a to aj napriek faktu, že toto zariadenie po vynovení zabezpečovacích systémov spĺňalo všetky bezpečnostné štandardy."</xhtml:em> Tento fakt, pripomenul Hudacký, potvrdila aj Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu. Iba náklady na samotné vynovenie podľa jeho slov stáli 250 miliónov eur. Ako ďalej povedal, Európska únia sa zaviazala, že na kompenzáciu nákladov Slovensku prispeje. <xhtml:em>"Na roky 2007 až 2013 navrhuje Európska komisia finančný príspevok 237 miliónov eur, čo je ale neprimerane nízka suma v porovnaní s celkovými nákladmi, ktoré vychádzajú z najnovších analýz predložených slovenskou vládou,"</xhtml:em> upozornil Ján Hudacký.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kalkuláciu odhadov nákladov podľa neho Komisia vypracovala na <xhtml:em>"starých a dosť pochybných metódach"</xhtml:em>, berúc do úvahy až proces samotnej odstávky. Na základe nových analýz sa podľa neho celkové priame náklady odhadujú na 1,3 miliardy eur, nepriame náklady na 1,8 miliárd eur a straty z nevygenerovanej energie na 1,5 miliardy eur, pričom životnosť elektrárne bola stanovená do roku 2015. <xhtml:em>"Celkové náklady s uvedenou stratou na výkone predstavujú teda hodnotu 4,6 miliárd eur". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Pripomenul preto výsledok hlasovania Výboru EP pre priemysel, ktorý navrhuje navýšenie finančnej podpory zo strany EÚ na roky 2007 až 2013 na 400 miliónov eur. Tento návrh označil za pozitívny kompromis aj pre vládu Slovenskej republiky, ktorá požadovala pomoc vo výške 700 miliónov eur. <xhtml:em>"Osobne si uvedomujem zložitú situáciu, keď Európska únia ešte nemá schválenú finančnú perspektívu na roky 2007 až 2013. Tlaky na redukciu rozpočtu zo strany väčšiny členských štátov sú veľké a často oprávnené. Na druhej strane Slovensko nemôže hazardovať s bezpečnosťou vlastných občanov, pokiaľ nebude mať k dispozícii dostatok finančných zdrojov na bezpečnú odstávku v predčasnom režime", </xhtml:em>dodal Hudacký.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V období narastajúcej energetickej krízy a stúpajúcej spotreby elektrickej energie bolo podľa neho neprezieravé rozhodnúť o predčasnom odstavení bezpečnej jadrovej elektrárne. <xhtml:em>"Slovensko tým stratí 19 % svojej výrobnej kapacity a v najbližšom období bude pravdepodobne závislé na importe elektrickej energie. Zrejme to ale niekomu v európskych štruktúrach vyhovuje. Za chyby sa platí, platiť musíme ale všetci. Dúfam, že sa z týchto nezmyselných chýb do budúcnosti poučíme", </xhtml:em>zakončil svoj odkaz plénu poslanec Hudacký.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Sergej <xhtml:strong>KOZLÍK</xhtml:strong> (NA, SK) taktiež zopakoval, že predčasné odstavenie dvoch blokov elektrárne Jaslovské Bohunice bolo Slovensku nanútené aj napriek vyjadreniam MAAE o jej bezpečnosti. Politicky motivované predčasné odstavenie podľa neho oslabí nie len energetickú pozíciu Slovenska, ale aj Európskej únie ako celku. Na porovnanie poukázal na príklad odstavenia jadrových kapacít litovskej elektrárne Ignalia, pri ktorrých počíta Európska únia <xhtml:em>"s poskytnutím trojnásobného objemu zdrojov ako v prípade Slovenska". </xhtml:em>Poslancov teda vyzval na schválenie <xhtml:em>"aspoň minimálneho riešenia"</xhtml:em>, za ktoré označil navýšenie podpory z 237 miliónov na 400 miliónov eur, v zmysle návrhu Výboru ITRE.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Peter <xhtml:strong>BACO</xhtml:strong> (NA, SK) taktiež požiadal kolegov europoslancov o podporu pozmeňujúcich návrhov výboru ITRE. Slovensko si podľa jeho slov bezpečne plní úlohy v tejto oblasti a návrhu jasne uznáva finančnú ujmu, ktorá z predčasného odstavenia elektrárne Slovensku vznikne. Okrem straty zisku podľa sa neho tiež <xhtml:em>"zamrazí 250 miliónov eur, ktoré Slovenská republika investovala len nedávno do zabezpečenia dlhodobej bezpečnej prevádzky tejto elektrárne". </xhtml:em>Navrhovaných 400 miliónov eur je preto podľa neho <xhtml:em>"nevyhnutným predpokladom realizácie záväzkov, ktoré na seba Európska únia a Slovenská republika vzali".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Zita <xhtml:strong>PLEŠTINSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK) vo svojom prejave upozornila, že problematika financovania predčasného odstavenia jadrovej elektrárne Bohunice je základnou prioritou v nielen v kontexte jadrovej energetiky, ale aj celej energetickej politiky Slovenskej republiky. Slovensko je podľa nej pripravené splniť svoj záväzok aj napriek tomu, že na modernizáciu a zabezpečenie bezpečnosti investovalo v Jaslovských Bohuniciach 250 miliónov eur. <xhtml:em>"Slovensko však podobne ako viaceré krajiny EÚ, žiaľ, nedisponuje významnými prírodnými energetickými zdrojmi a odstavenie dvoch blokov tejto jadrovej elektrárne významne ohrozí jeho energetickú sebestačnosť". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Plénum EP ďalej upozornila, že verejná mienka na Slovensku je súčasnosti naklonená proti odstaveniu tejto jadrovej elektrárne. <xhtml:em>"Obyvatelia Slovenska citlivo vnímajú dôsledky energetickej krízy a následného zvyšovania cien elektrickej energie". </xhtml:em>Vzhľadom na túto skutočnosť by podľa nej prípadné odmietnutie zvýšenia finančných zdrojov zo strany EÚ posilnilo pozíciu odporcov tejto odstávky. <xhtml:em>"Slovensko požiadalo na základe analýzy 702 miliónov eur, namiesto Komisiou navrhovaných 237 miliónov eur. Výbor Európskeho parlamentu pre priemysel, výskum a energetiku odhlasoval kompromisnú sumu 400 miliónov eur", </xhtml:em>ktorú by podľa nej bolo treba schváliť.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Miloš <xhtml:strong>KOTEREC</xhtml:strong> (PES, SK) pripomenul, že Slovensko v prístupovom procese urobilo maximum, aby sa pozitívum z fungovania jadrových elektrární zachovalo, a aby sa zároveň dostala bezpečnosť ľudí na úroveň štandardu vyžadovaného v Európe.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Spomenul tiež, že do dvoch blokov elektrárne v Bohuniciach Slovensko investovalo 250 miliónov eur, čo podľa jeho slov <xhtml:em>"nie je pre krajinu s HDP len niečo nad úroveň 50 % priemeru EÚ málo"</xhtml:em>. Ako dodal, aj MAAE potvrdila, že bezpečnosť bola zaručená, a to až do roku 2015. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:em>"Laik by sa spýtal, prečo potrebujeme peniaze na jej odstavenie v rozpočtovom období 2007 až 2013 - odborník by mu odpovedal, že je to z toho dôvodu, že sa Slovensko pod tlakom, nazvime to okolností, k tomu zaviazalo v prístupovom procese", </xhtml:em>povedal Koterec. Jednoduchá matematika tak podľa jeho slov napovedá, že <xhtml:em>"mnoho desiatok miliónov eur vyjde nazmar".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Pripomenul, že EÚ Slovensko uisťovala, že mu v odstávke pomôže. <xhtml:em>"Ak celkové priame a nepriame náklady na odstavenie predstavujú pár miliónov eur, tak je čiastka 237 miliónov navrhnutých Komisiou značne malá. Samozrejme, tak ako navrhuje pani HARMS vo svojej druhej správe, Slovensko podporuje včasné vytváranie osobitných fondov pre vyraďovanie jadrových elektrární z prevádzky a je pripravené zreteľnú väčšinu celkových nákladov na odstávku hradiť samo"</xhtml:em>. Je podľa neho však potrebné brať do úvahy úroveň hospodárskeho rozvoja. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako dodal, <xhtml:em>"ak špecialisti odhadujú potrebu pomoci na 702 miliónov eur, tak sa kompromis 400 miliónov schválený ITRE zdá jednoznačne akceptovateľný". </xhtml:em>Preto podľa neho neexistuje dôvod, prečo by takáto suma mala byť problémom pri formovaní rozpočtového rámca EÚ. <xhtml:em>"Ak existuje spoločná vôľa EÚ spĺňať v tejto otázke časové kritériá, tak musí existovať aj spoločná vôľa EÚ poskytnúť na tento účel potrebné financie."</xhtml:em> Inak sa podľa KOTERCA Únia v budúcnosti nevyhne dôsledkom z naštrbenia konzistentnosti týchto pozícií.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>V tzv. vysvetleniach hlasovaní vystúpili ďalší dvaja slovenskí europoslanci:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Milan <xhtml:strong>GAĽA</xhtml:strong> (EPP-ED, SK) vyjadril potešenie nad výsledkom hlasovania a dodal, že <xhtml:em>"ak by hlasovanie v Európskom parlamente dopadlo opačne, slovenská vláda, ktorej premiér a ministri prijali v prístupovom rokovaní neľahké rozhodnutie o tejto odstávke, by mala veľký problém takúto situáciu vysvetliť". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Pokles produkcie elektrickej energie o 19 %, ako aj vysoké priame a nepriame náklady, by podľa neho Slovensko samo nezvládlo. <xhtml:em>"Ďakujem preto všetkým, ktorí pochopili slovenský problém ako problém európsky a hlasovali za navýšenie finančnej pomoci"</xhtml:em>, dodal poslanec GAĽA.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Árpád <xhtml:strong>DUKA-ZÓLYOMI </xhtml:strong>(EPP-ED, SK) takisto vyjadril spokojnosť s výsledkom hlasovania a informoval o jeho postoji k tejto otázke. Povedal, že na bohunickej elektrárni bola v deväťdesiatych rokoch vykonaná plná rekonštrukcia pod prísnou kontrolou MAAE v hodnote takmer 300 miliónov eur, a preto ide o predčasné odstavenie. Ako ďalej uviedol, táto jadrová elektráreň by dokázala bezpečne produkovať elektrickú energiu aspoň do roku 2015. <xhtml:em>"Rozhodnutie v roku 1999 bolo politickou záležitosťou, diktované nie so zdravým rozumom, ale so zaujatosťou"</xhtml:em>, zdôraznil  DUKA-ZÓLYOMI. <xhtml:em>"Priame náklady dosahujú viac ako 1,3 miliardy eur". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:em/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Plénum podľa neho <xhtml:em>"našťastie odsúhlasilo aspoň 400 miliónov eur, čo je však len jedna tretina potrebnej sumy"</xhtml:em>. O účinku zatvorenia V1 povedal, že je to <xhtml:em>"akoby sme vyšraubovali každú druhú žiarovku v celej krajine". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Príspevky do rozpravy niektorých ďalších rečníkov:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Spravodajkyňa Rebecca <xhtml:strong>HARMS</xhtml:strong> (Greens/EFA, DE) uviedla, že nesúhlasí s navýšením a bude podporovať  čiastku 237 miliónov eur navrhnutú Komisiou. Ako ďalej uviedla, je odhodlaná sa postaviť <xhtml:em>"proti tomu, aby podniky ako Slovenské Elektrárne a taliansky ENEL s týmito prostriedkami stavali ďalšie jadrové elektrárne".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Maďarská socialistka Edit <xhtml:strong>HERCZOG</xhtml:strong> (PES, HU), ktorá počas rokovaní vo výbore podala pozmeňujúci návrh na navýšenie z 237 na 400 miliónov eur, uviedla, že "táto rozprava nie je o pozitívnom alebo negatívnom postoji k jadrovej energii, ale o jej bezpečnosti" a keďže náklady na uzatvorenie jadrových elektrární sú obrovské, <xhtml:em>"EÚ musí uznať, že to nie je oblasť, v ktorej by sa malo šetriť."</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Český europoslanec Vladimír <xhtml:strong>REMEK</xhtml:strong> (GUE/NGL, CZ) sa vyjadril, za podporu navýšenia financií pre Slovensko, pretože obyvatelia Slovenska by podľa neho nemali byť poškodení tým, že vstúpili do EÚ a <xhtml:em>"vyhoveli tvrdým podmienkam, ktoré sú z pohľadu mnohých považované za nie celkom podložené"</xhtml:em>. Nie je podľa neho tajomstvom, že záväzok uzavrieť Bohunice vzalo Slovensko na  seba pod určitým medzinárodným tlakom, a vtedajšia vláda sa teda riadila prvoradým cieľom - vstúpiť do Únie. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Rakúsky poslanec Hannes <xhtml:strong>SWOBODA</xhtml:strong> (PES, AT) apeloval na kolegov europoslancov, aby vyjadrili podporu Slovensku, <xhtml:em>"keďže  ide o atómovú elektráreň v krajine, ktorá má ekonomické problémy." </xhtml:em>Toto by malo byť podľa neho zohľadnené. Rakúsky poslanci Socialistickej skupiny v Európskom parlamente sa podľa jeho slov teda prikláňajú k navýšeniu finančných prostriedkov na likvidáciu reaktorov V1 a V2.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/omk/sipade3?PUBREF=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0429+0+DOC+XML+V0//SK&amp;L=SK&amp;LEVEL=0&amp;NAV=S&amp;LSTDOC=Y&amp;LSTDOC=N" title="Text prijatej správy"><ANCHOR ID='1' FAMILY='TA'>EP schválil viac financií pre Slovensko za odstavenie elektrárne v Bohuniciach:</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="002"><Title>REACH - najkomplikovanejšie hlasovanie v histórii EP sa skončilo </Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Prvý krok zložitého legislatívneho maratónu sa skončil úspešných schválením balíka REACH, ktorý Parlament prijal v prvom čítaní po takmer trojhodinovom hlasovaní. Berúc do úvahy viac než tisíc pozmeňujúcich návrhov a množstvo líšiacich sa pozícií sa dá konštatovať, že šlo o najkomplikovanejšiu legislatívu v celej histórii existencie EP. Poslancom sa podarilo dosiahnuť rovnováhu medzi záujmami chemického priemyslu na jednej strane a ochranou zdravia a životného prostredia na strane druhej.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Predseda Parlamentu Josep BORRELL po hlasovaní uviedol, že "Európsky parlament preukázal svoju zodpovednosť a schopnosť reagovať na obavy európskych občanov tým, že im dokáže zaručiť pracovné miesta a zároveň zabezpečiť vysokú úroveň ochrany zdravia a životného prostredia."</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci 17. novembra výnimočne už od desiatej ráno hlasovali o tomto veľmi obsiahlom a diskutovanom nariadení, ktoré má na území EÚ riadiť používanie a registráciu všetkých existujúcich chemikálií v rámci jednotného celoeurópskeho registra. Tých je v súčasnosti na Európskom trhu desiatky tisíce a práca s nimi zamestnáva v rámci priemyslu viac než milión ľudí, čo robí z Európy najväčšieho svetového výrobcu v tejto oblasti. Návrh bol v prvom čítaní prijatý počtom hlasov 398 za, 148 proti a 36 absencií. Zmenený text bol v oddelenom hlasovaní prijatý počtom hlasov  407 za, 155 proti a 41 absencií. V roku 2006 k druhému čítaniu pravdepodobne ešte nedôjde.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Najväčšou výzvou pri príprave tohto nariadenia, v európskych kruhoch prezývanom skratkou REACH (z angl. skratky Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals), bolo hľadanie rovnováhy medzi povinnosťami, ktoré prinesie pre oblasť priemyslu a potrebou ochrany zdravia a životného prostredia.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Najkontroverznejšími časťami legislatívy boli jej základné princípy: princíp a spôsob registrácie; povinnosť zodpovednosti za riziká (duty of care); obmedzenia týkajúce sa testovania na zvieratách; princíp autorizácie, či rozsah pôsobnosti.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Registrácia:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament počas hlasovania veľkou väčšinou hlasov prijal kompromisný návrh z dielne troch najväčších politických skupín udávajúci podmienky hodnotenia, registrácie a autorizácie chemikálií v závislosti od množstva ich produkcie. Počet hlasov za napovedá o pravdepodobnosti schválenia tejto časti aj v druhom čítaní. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Schválené hodnotiace prahy majú byť podľa schváleného kompromisu stanovené pre rôzne skupiny chemikálií v závislosti od vyrábaného množstva (kategórie nad 1, 10, 100 a 1000 ton). Informácie, ktoré budú musieť výrobcovia chemikálií poskytovať, budú však závisieť nie len od spomínaných množstiev, ale aj od rizika, ktoré jednotlivé látky predstavujú. Detaily sa nachádzajú v prílohách V, VI, VII a VIII. Chemické látky budú zahŕňané do pôsobnosti legislatívy REACH postupne v 3, 6 a 11-ročných etapách, opäť v závislosti od produkovanej tonáže. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prijatý balík tiež navrhuje zavedenie jednotného pred-registračného postupu, ktorý sa bude vzťahovať na všetky substancie.  Najneskorší povinný termín na pred-registráciu má byť stanovený na 18 mesiacov po vstupe nariadenia do platnosti, s možnosťou predĺžiť toto obdobie v prípade malých a stredných podnikov a následných spracovávateľov o dodatočných 6 mesiacov. Čo sa týka zavádzacích etáp, poslanci schválili povinnosť najprv (po 3 rokoch) dosiahnuť povinnosť registrácie látok produkovaných v množstvách 1000 a viac ton, ako aj všetkých látok s karcinogénnym, mutagénnym, či toxickým účinkom, ktoré sú produkované v množstvách nad 1 tonu, a potom pristúpiť k registrácii ostatných chemikálií.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Autorizácia:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Keďže jedným z hlavných zámerov nariadenia REACH je podpora nahrádzania najnebezpečnejších chemických látok inými látkami, prijatý text hovorí o povolení (autorizácii) jedine v prípade, ak neexistuje alternatívne riešenie. Zároveň musia byť splnené ďalšie dve podmienky autorizácie rizikových látok - musia sa vykonať opatrenia limitujúce riziká a musí byť preukázateľné, že sociálne a ekonomické výhody prevýšia riziká pre zdravie ľudí a životné prostredie. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Táto časť však prešla s tesnou väčšinou hlasov, a preto v nej ešte môže dôjsť počas druhého čítania k zásadným zmenám. Predpokladá sa však, že ak so schváleným znením bude súhlasiť Rada, Parlament sa ho nebude snažiť zmeniť. Táto časť, znamenajúca striktnejšie environmenálne kritériá, sa teda môže stať pri vyjednávaniach v Rade kľúčovou témou.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Povinnosť zodpovednosti za riziká:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Tento základný princíp stanovuje výrobcom povinnosť vyhýbať sa uvádzaniu na trh takých produktov, ktoré môžu z hľadiska obsahu chemikálií ohroziť zdravie, či životné prostredie. Výrobcovia budú mať po vstupe nariadenia do platnosti povinnosť zabrániť, obmedziť, či napraviť následky škodlivých účinkov a informovať o rizikách toho-ktorého produktu. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ďalšie prijaté návrhy:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci prijali blok pozmeňujúcich návrhov požadujúce znižovanie počtu pokusov na zvieratách, opatrenia znižujúce náklady malých a stredných podnikov a tiež balík návrhov posilňujúcich úlohu Európskej Agentúry pre chemikálie, ktorá má sídliť v Helsinkách.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V pléne EP sa dva dni pred hlasovaním uskutočnila dlho očakávaná rozprava k legislatívnemu balíku známemu pod skratkou REACH. Zástupcovia Rady EÚ, Komisie, parlamentných výborov a jednotlivých politických skupín debatovali najmä o svojich postojoch k tomuto rozsiahlemu nariadeniu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Rozpravu otvoril komisár pre podnikanie a priemysel Günter <xhtml:strong>VERHEUGEN</xhtml:strong>. Za Európsku komisiu vyjadril podporu kompromisným návrhom spravodajcov <xhtml:strong>SACCONIHO</xhtml:strong> a <xhtml:strong>NASSAUERA</xhtml:strong> o registrácii a výmene informácií a prisľúbil, že EK dôsledne zváži všetky návrhy, ktoré boli predložené. Následne sa venoval jednotlivým častiam návrhu nariadenia a ozrejmil stanovisko Komisie k jeho zásadným princípom. V závere vyjadril presvedčenie, že konečná dohoda bude dosiahnutá do konca roka.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako ďalší vystúpil za Komisiu eurokomisár pre životné prostredie Stavros <xhtml:strong>DIMAS</xhtml:strong>. REACH označil za dôležitú legislatívnu iniciatívu, ktorá, ak sa premietne do praxe, bude znamenať veľký prínos pre poznanie o chemických látkach, a tiež zvýši dôveru spotrebiteľa. Okrem toho sa ňou podporí substitúcia rizikových látok inými alternatívami. Komisia podľa neho podporuje balík kompromisov, pretože jej ide o riešenie. Vyjadril rovnaké presvedčenie ako komisár Verheugen, že dohoda bude dosiahnutá ešte v tomto roku, aj keď pripomenul, že nebude možné akceptovať všetky návrhy na výnimky.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Lord <xhtml:strong>BACH</xhtml:strong> v mene Rady EÚ poďakoval poslancom za ich ťažkú prácu na legislatíve REACH a pripomenul, že aj britské predsedníctvo ju radí medzi jeden z najdôležitejších legislatívnych dokumentov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako uviedol, prináša "neopakovateľnú príležitosť dosiahnuť súlad medzi vhodnou ochranou ľudí a životného prostredia na jednej strane a uchovaním hospodárskej súťaže priemyslu na strane druhej. Takú príležitosť, aká prichádza len raz za život.". Poslancom pripomenul, že Rada pre hospodársku súťažť sa bude zaoberať návrhmi Parlamentu a tiež to, že zámerom britského predsedníctva je dosiahnuť dohodu v tejto oblasti ešte pred ukončením jeho mandátu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ocenil snahu spravodajcov docieliť kompromis v otázke registrácie potvrdený dohodou medzi troma najsilnejšími parlamentnými skupinami a prítomných poslancov uistil o zohľadnení návrhov EP členskými štátmi. Svoje ďalšie slová venoval postoju Rady k trom základným bodom legislatívy - princípu registrácie, evaluácie a autorizácie chemikálií.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Spravodajca Guido <xhtml:strong>SACCONI</xhtml:strong> (PES, IT) vyzdvihol posledné priblíženie pozícií všetkých troch veľkých európskych inštitúcií a uvítal zhodu na hlavných princípoch. Veľmi pozitívne zhodnotil kompromis, ktorý sa mu podarilo dosiahnuť s Hartmutom NASSAUEROM zo skupiny EPP-ED. <xhtml:em>"Myslím, že s pokojným svedomím môžem povedať, že sa nám podarilo dosiahnuť a posilniť rovnováhu medzi ochranou zdravia a životného prostredia na jednej strane a ochranou hospodárskej súťaže  priemyslu na strane druhej"</xhtml:em>, uviedol spravodajca. Dosahovanie tejto rovnováhy označil za o to zložitejšie, že išlo o stret množstva rozličných postojov a záujmov. Parlament preto podľa neho splnil svoju úlohu zachovania nezávislosti veľmi zodpovedne, a to aj napriek <xhtml:em>"veľmi silnému, aj keď legitímnemu lobingu z každej sféry"</xhtml:em>. Vyzdvihol fakt, že pozícia Parlamentu sa v kompromise priblížila pozícii Rady, pretože podľa neho "nastal čas na dohodu". A tá je podľa jeho slov ako ovocie - <xhtml:em>"ak sa nepozbiera včas, zhnije a nebude na nič. Pre EP teraz prišiel čas zberu, aby občania dostali jasné posolstvo"</xhtml:em>, zakončil svoj príspevok.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Lena <xhtml:strong>EK</xhtml:strong> (ALDE, SE) za výbor ITRE uviedla, že súčasná legislatíva v oblasti chemikálií je nedostatočná a neuspokojivá. Prijatie balíka REACH preto považuje za potrebné. Ako príklad uviedla zakúpenie detskej hračky obsahujúcej nebezpečné látky pochádzajúce z krajín mimo EÚ, ktoré v súčasnosti nie sú v EÚ regulované, čo by mal REACH zmeniť. Vyslovila sa tiež za dôsledné posúdenie vplyvu na priemysel a plénum napokon vyzvala na schválenie kompromisného návrhu troch hlavných politických skupín.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Hartmund <xhtml:strong>NASSAUE</xhtml:strong>R (EPP-ED, DE) z výboru IMCO sa takisto vyslovil za navrhovaný kompromis. Vo svojom prejave vyzdvihol najmä environmentálny prínos navrhovanej legislatívy, ako aj jej pozitívny dopad na ochranu spotrebiteľa. Ako uviedol, v najbližších jedenástich rokoch by to znamenalo možnosť vyhodnotiť dopad vyše 30 000 chemikálií na ľudské zdravie. Na druhej strane však podľa jeho slov treba brať ohľad aj na náklady až vo výške 200 000 eur, ktoré budú musieť znášať firmy.      </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">                                                                                    </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ria <xhtml:strong>OOMEN-RUIJTEN </xhtml:strong>(EPP-ED, NL) za skupinu Európskej ľudovej strany/ Európskych demokratov poukázala na to, že nariadenie REACH ovplyvní viac než milión ľudí pracujúcich v chemickom priemysle a vyslovila sa za prijatie kompromisu, ktorý podľa nej zaručí narábanie s bezpečnými chemikáliami na európskom trhu. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za Socialistickú skupinu vystúpil Robert <xhtml:strong>GOEBBELS</xhtml:strong> (PES, LU), podľa ktorého nie je kompromis <xhtml:em>"ani ľavicový, ani pravicový"</xhtml:em>. Jeho prijatie označil za pozitívny krok, pretože <xhtml:em>"zaručuje rovnováhu medzi zdravím a potrebami priemyslu</xhtml:em>". Ako ďalej uviedol, zdravie je podstatné, no dôležité sú aj pracovné miesta, ktoré treba chrániť.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Lena <xhtml:strong>EK</xhtml:strong> (ALDE, SE) zo Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu označila kompromis za <xhtml:em>"krok vpred"</xhtml:em> a vyslovila sa za jeho prijatie.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Carl <xhtml:strong>SCHLYTER</xhtml:strong> (Green/EFA, SE) zo Skupiny Zelených/európskej slobodnej aliancie sa jasne vyslovil za alternatívu - teda proti kompromisnému návrhu Sacconiho a Nassauera, a vyzval na "vymanenie sa z nátlaku nemeckého chemického priemyslu".</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">                                                                         </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rovnakom duchu rečnil aj Jonas <xhtml:strong>SJÖSTEDT</xhtml:strong> (GUE/NGL, SE) z Konfederatívnej skupiny Európskej zjednotenej ľavice a Nordickej zelenej ľavice. Takisto ostro vystúpil proti kompromisu najsilnejších politických skupín, najmä preto, že podľa neho povoľuje množstvu chemických látok výnimku, čo označil za dôsledok vplyvu "predĺženej ruky" chemického priemyslu na rozhodovanie. Európska komisia už podľa jeho slov aj v minulosti "stratila tvár" v otázkach životného prostredia a podporovaný kompromis Sacconiho a Nassauera označil za "prehnitý".</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Johannes <xhtml:strong>BLOKLAND</xhtml:strong> (IND/DEM, NL) za Skupinu nezávislosť/demokracia sa priklonil ku kompromisnému návrhu, aj keď je podľa neho ešte veľa záležitosti nedoriešených.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Liam <xhtml:strong>AYLWARD</xhtml:strong> (UEN, IE) zo Skupiny Únie za Európu národov uviedol, že všetci súhlasia s cieľmi legislatívy REACH, aj keď nie so spôsobmi, ako ich dosiahnuť. Napriek tomu odporučil navrhovaný kompromis schváliť.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Zo slovenských poslancov vystúpila v rozprave Irena <xhtml:strong>BELOHORSKÁ</xhtml:strong> (NA, SK). Poukázala na veľký nárast závažných ochorení, ktoré sa objavili v dôsledku hazardného používania chemikálií a nedostatku informácií poskytovaných spotrebiteľom zo strany výrobcu. Ocenila preto fakt, že vďaka tejto smernici budú niektoré nebezpečné látky nahradené substitútmi, aj to, že obyvateľstvo bude mať viac informácií. Pri smernici REACH podľa nej <xhtml:em>"nejde len o boj medzi chemickým priemyslom a životným prostredím, ale aj o konkurenčný boj v rámci chemického priemyslu - medzi veľkými podnikmi na jednej strane a strednými a malými podnikmi na druhej strane "</xhtml:em>. Vážnu výhradu vyslovila <xhtml:em>"istej diskriminácii 10 nových členských štátov", ktoré sú do diskusie o smernici REACH zapojené len jeden rok a teda "</xhtml:em>ich pripravenosť je nižšia ako v starých členských štátoch, ktoré o danej problematike diskutujú už tri roky". Slovenská Republika podľa Belohorskej podporuje princíp <xhtml:em>"1 látka - 1 registrácia"</xhtml:em>, najmä pre jeho prínos v znižovaní všeobecných nákladov na testovanie a odstraňovanie zbytočnej byrokracie. Podľa nej by bolo potrebné zaviesť aj štandardizáciu cien testov a ich prispôsobenie slabším ekonomikám nových členských štátov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ako hlasovali slovenskí poslanci v záverečnom hlasovaní:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>ZA: </xhtml:strong>Baco, Belohorská, Bauer, Duka-Zólyomi, Gaľa, Pleštinská, Koterec, Maňka</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>PROTI: </xhtml:strong>Hudacký, Mikolášik, Záborská</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>ZDRŽALI SA:</xhtml:strong> Kozlík</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>NEPRÍTOMNÍ: </xhtml:strong>Beňová, Šťastný</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do;jsessionid=4DD0B0ABBA2F110FC4F43E8F26033267.node2?language=SK#" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="003"><Title>Systém sociálneho zabezpečenia </Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu schválilo 15. novembra 2005 v 1. čítaní správu Patrizie TOIA (ADLE, IT) o revízii platného nariadenia, týkajúceho sa uplatňovania systémov sociálneho zabezpečenia pre zamestnané osoby, osoby samostatne zárobkovo činné a ich rodinných príslušníkov, pohybujúce sa v rámci EÚ. Európsky parlament schválil aj niekoľko pozmeňovacích návrhov.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa reaguje na zmeny systémov v národných legislatívach, najmä v nových členských štátoch EÚ, od ukončenia prístupových rokovaní.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Okrem iného zahŕňa aj zjednodušenie postupu pre získavanie prístupu k nemocenským dávkam počas dočasného pohybu v inej členskej krajine. Požaduje, aby sa zjednodušené postupy rozšírili aj na dávky pri pracovných úrazoch a chorobách z povolania. Ďalej má za cieľ doplniť a zjednodušiť zoznam bilaterálnych dohôd, zahrňujúcich nariadenia zo systému sociálneho zabezpečenia, ktoré doposiaľ neboli nahradené.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Nariadenie, ktoré je každoročne revidované až do doby, kým bude nahradené novým nariadením v r. 2007, zaručuje všetkým občanom EÚ, ktorí chcú žiť a pracovať v inej členskej krajine, rovnaké práva. Pri pohybe pritom nestrácajú právo na sociálne zabezpečenie a nemusia prispievať súčasne do iného systému.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/omk/sipade3?PUBREF=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0424+0+DOC+XML+V0//SK&amp;L=SK&amp;LEVEL=0&amp;NAV=S&amp;LSTDOC=Y&amp;LSTDOC=N" title="Text prijatej správy"><ANCHOR ID='3' FAMILY='TA'>Systém sociálneho zabezpečenia:</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="004"><Title>Sociálny rozmer globalizácie</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ak má mať globalizácia skutočne pozitívny efekt na ekonomiku, mala by prinášať výhody pre každého. Jej negatívne účinky, badateľné predovšetkým v sociálnej sfére, by mali byť výzvou na zmenu globalizačných politík a ich prispôsobenie celému ľudstvu. To je niekoľko záverov správy poslanca Mihaela BREJCA o sociálnom rozmere globalizácie, ktorú v utorok 15. novembra 2005 schválil parlament. Správa okrem iného uvádza, že činy EÚ v tejto oblasti by v prípade úspechu mohli slúžiť ako inšpirácia pre ostatné časti sveta.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Táto iniciatívna správa upozorňuje na veľkú ekonomickú a sociálnu nevyváženosť vznikajúcu v dôsledku procesu globalizácie a vyzýva, aby EÚ prijala príslušné opatrenia k jej odstráneniu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Európsky parlament sa zhodol na tom, že <xhtml:em>"globalizácia musí byť procesom s výrazným sociálnym rozmerom, založeným na všeobecne zdieľaných hodnotách a na dodržiavaní ľudských práv"</xhtml:em>. Aj keď proces globalizácie prináša veľa pozitívneho, najmä vďaka pokroku vo vedeckom výskume, vysoká nezamestnanosť a chudoba medzi veľkými skupinami po celom svete je podľa správy <xhtml:em>"veľmi závažná".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Text zdôrazňuje predovšetkým význam spolupráce medzi členskými štátmi a dôležitosť európskej politiky susedstva, zvýšenie investícií do ľudských zdrojov, výskumu a inovácií a zlepšenie kvalifikácie na všetkých úrovniach. Členské štáty by sa podľa správy mali zaviazať k plneniu cieľov revidovanej Lisabonskej stratégie.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Globalizácia by podľa správy nemala znamenať iba to, že EÚ môže predávať viac za hranicami Európy, ale aj to, že najmä krajinám tretieho sveta by malo byť umožnené predávať viac do štátov EÚ, s cieľom oživiť ich rast a úroveň zamestnanosti. Spoločná poľnohospodárska politika bude preto potrebovať reformu, ak má byť má byť kampaň <xhtml:em>„Urobme chudobu minulosťou“ úspešná.</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa tiež žiada Komisiu, aby uskutočnila konkrétne opatrenia na dodržanie svojich sľubov o poskytnutí väčšej technickej a finančnej podpory výrobcom zapojeným do tzv. spravodlivého obchodu (fair trade producers) a ich distribútorom v členských štátoch EÚ.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Jednou z hlavných tém v boji proti chudobe je záruka dôstojnej práce - vrátane pracovných práv, sociálnej ochrany, rovnosti mužov a žien, a tiež súdržnejšia politika v oblasti poľnohospodárstva a obchodu, spolu s odpustením dlhov a podporou aktívnej účasti malých a stredných podnikov na  globalizačnej ekonomike.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa žiada Komisiu, aby prostredníctvom bilaterálnych dohôd zaistila rešpektovanie noriem Medzinárodnej organizácie práce (ILO) s cieľom zabezpečiť humánne pracovné podmienky a zabrániť zneužívaniu žien a detí v rozvojových krajinách.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rozprave k tomuto bodu vystúpila aj slovenská poslankyňa Anna <xhtml:strong>ZÁBORSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Vyjadrila vďaku Európskej komisii za jej výzvu na riešenie sociálnej dimenzie globalizácie, ako však zároveň poznamenala, európske inštitúcie a národné vlády by mali iniciovať aj diskusiu o reálnych životných podmienkach ľudí v Európe. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za najväčšiu výzvu globalizácie označila <xhtml:em>"boj s veľkou chudobou". </xhtml:em>Poslednú časť svojho príspevku venovala tematike žien. Spomenula, že podľa Lisabonskej stratégie by do roku 2010 malo byť 60% žien umiestnených na trhu práce a tento cieľ označila za už dosiahnutý. Problém podľa nej však spočíva v tom, že európske, ani národné inštitúcie ešte oficiálne neuznali všetky činnosti vykonávané ženami za prácu, a to aj napriek tomu, že vytvárajú ich sociálne postavenie.<xhtml:em> "Mohla by to byť zároveň aj jedna z odpovedí na výzvu, ktorú pre nás v súčasnosti znamená sociálny rozmer  globalizácie"</xhtml:em>, uviedla Záborská.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/omk/sipade3?PUBREF=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0427+0+DOC+XML+V0//SK&amp;L=SK&amp;LEVEL=0&amp;NAV=S&amp;LSTDOC=Y&amp;LSTDOC=N" title="Text prijatej správy"><ANCHOR ID='4' FAMILY='TA'>Sociálny rozmer globalizácie:</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="005"><Title>Letecké spoločnosti z "čierneho zoznamu" sa do EÚ nedostanú</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament dal v stredu 16. novembra 2005 zelenú zavedeniu celoeurópskeho "čierneho zoznamu" leteckých spoločností, ktorých pristávanie v EÚ bude v prípade nedodržiavania dostatočných bezpečnostných opatrení zakázané. Prijatím správy tiež poslanci posilnili niektoré práva cestujúcich. Tí by mali mať napríklad nárok na finančnú kompenzáciu v prípade, že sa nimi zvolený letecký prepravca zaradí na spomínaný zoznam po uskutočnení ich rezervácie.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament, Rada a Komisia sa vopred dokázali dohodnúť na kompromisnom znení, čo znamená, že Rada prijme výsledok prvého čítania Parlamentu bez toho, aby navrhla ďalšie zmeny. Za kompromis dnes v pléne hlasovalo 577 poslancov, proti ich bolo len 16 a 31 poslancov sa hlasovania zdržalo. Nariadenie tak bude môcť vstúpiť do platnosti 20 dní po publikovaní v Úradnom vestníku EÚ, čo sa stane pravdepodobne začiatkom roku 2006.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kým pôvodným zámerom Komisie bolo publikovanie súhrnnej verzie tzv. "čiernych listín leteckých spoločností" jednotlivých členských štátov, parlamentom schválená a všetkými troma inštitúciami napokon dohodnutá podoba nariadenia požaduje vytvorenie jediného celoeurópskeho zoznamu, založeného na jednotných kritériách. Prijatie správy reaguje na letecké nešťastia tohto leta.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Zriadenie jednotného "čierneho  zoznamu" znamená, že už nebude možné, aby lietadlo, ktoré nesmie pristáť v jednom členskom štáte, pristálo v inom členskom štáte EÚ. Takáto bola totiž doterajšia realita.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Spoločné kritériá pre vypracovanie "čiernej listiny EÚ" majú byť publikované hneď po vstupe nariadenia do platnosti. Jeho text požaduje, aby mali členské štáty nanajvýš jeden mesiac na doručenie zoznamov tých aerolínii, ktoré žiadajú zaradiť do zoznamu na základe spomínaných spoločných kritérií. Dotknutý letecký prepravca bude mať zároveň možnosť sa k celej otázke vyjadriť a Komisia bude o zahrnutí informovať ostatné členské štáty.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Komisia následne vypracuje jednotný zoznam dopravcov, ktorí budú mať zakázané pristátie, alebo budú podliehať iným obmedzeniam v celej EÚ. Konečný zoznam by mal byť zverejnený na internete, ako aj v Úradnom vestníku EÚ.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament ďalej dohodol na tom, že zoznam bude aktualizovaný každé 3 mesiace. Členské štáty a Európska agentúra pre bezpečnosť letectva Komisii a ostatným členským štátom poskytnú všetky dôležité informácie, ktoré by mohli viesť k zákazu vzdušeného priestoru pre daného dopravcu. Komisia môže taktiež rozhodnúť o vyňatí dopravcu zo zoznamu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Právo na informácie</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament prijal aj niekoľko dôležitých pozmeňovacích návrhov, týkajúcich sa práv cestujúcich na informácie. Povinnosť informovať cestujúceho bude mať "subjekt uzatvárajúci zmluvu o leteckej doprave", teda priamo predajca, bez ohľadu na to, ako došlo k rezervácii (v cestovnej kancelárii, cez internet, alebo priamo u leteckej spoločnosti). Predajca musí cestujúceho tiež informovať, ak by došlo k zmene dopravcu až po rezervácii.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Právo na odškodnenie</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Cestujúci má mať právo na odškodnenie, keď bol dopravca zapísaný do čierneho zoznamu po uskutočnení platnej rezervácie. Predajca je v takom prípade povinný ponúknuť cestujúcemu rovnocennú náhradnú cestu, alebo mu uhradiť plnú cenu letenky. Návrh komisie s takýmto odškodnením pritom nepočítal.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/omk/sipade3?PUBREF=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0428+0+DOC+XML+V0//SK&amp;L=SK&amp;LEVEL=0&amp;NAV=S&amp;LSTDOC=Y&amp;LSTDOC=N" title="Text prijatej správy"><ANCHOR ID='5' FAMILY='TA'>Letecké spoločnosti z "čierneho zoznamu" sa do EÚ nedostanú:</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="006"><Title>Na spomaľovanie zmeny klímy môže mať vplyv aj Parlament</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu dňa 16. novembra 2005 počtom hlasov 450 za, 66 proti a 143 absencií schválilo správu Andersa WIJKMANA (EPP-ED, SE) o boji proti celosvetovej zmene klímy. To umožní Parlamentu vyjadriť svoj postoj k tejto problematike pred začatím Konferencie OSN o zmene klímy, naplánovanej na koniec novembra.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament prijatím správy reagoval na skutočnosť, že zmena klímy je jedným z najväčších problémov 21. storočia, so značnými ekologickými, hospodárskymi a sociálnymi dopadmi na celý svet.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa definuje stratégiu Európskej únie zameranú na zmiernenie zmien, obsah ktorej má byť okrem iného založený na kľúčových bodoch Kjótskeho protokolu. Stratégia má rozvíjať strategické partnerstvá s krajinami, akými sú Čína, Južná Afrika, Brazília alebo India, podporovať výskum a inováciu technológií pre udržateľnú energetiku a aktívne sa usilovať o zapojenie ďalších hlavných aktérov, predovšetkým Spojených štátov amerických. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">EÚ môže podľa textu ušetriť až 40 % energie, na dosiahnutie je však podľa správy potrebné "stanoviť si záväzné ciele". Systematickými opatreniami by malo byť podľa poslancov možné zabezpečiť, aby obnoviteľné energie pokrývali do roku 2020 25% energetickej spotreby EÚ.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament má ísť príkladom</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci tiež odsúhlasili návrh spravodajcu, aby samotný Parlament šiel v tejto otázke príkladom. Európske inštitúcie majú preto znovu zváži nutnosť Parlamentu zasadať v dvoch mestách, čo vyžaduje využívanie dopravy na presuny poslancov, ich spolupracovníkov a úradníkov medzi Bruselom a Štrasburgom.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ekologické dane</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci podporili zavádzanie ekologických daní na úrovni Spoločenstva a vyzvali Komisiu, aby za týmto účelom vypracovala svoje návrhy. Vyzvali tiež členské štáty, aby najneskôr do roku 2009 prijali prvú európsku "eko-daň". </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Doprava</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Asi 30 % emisií CO2 pochádza z dopravy, z čoho približne 85 % pripadá na diaľničnú dopravu. EP preto požaduje prísnu politiku zníženia emisií z dopravy, čo zahŕňa napr. podporu rozvoja železničnej a verejnej dopravy, stanovenie záväzných hodnôt pre emisie CO2 na 80-100 gm/km pre nové vozidlá, vybudovanie "transeurópskej nákladnej vysokorýchlostnej železničnej siete" a zavedenie ekologických daní.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V oblasti leteckej dopravy výbor vyzýva k vypracovaniu pilotného systému súvisiaceho s emisiami vzťahujúcimi sa na všetky lety smerujúce na letiská EÚ, ako aj z nich odlietajúce.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Podpora energie z obnoviteľných zdrojov</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prioritnou úlohou je podpora rýchleho rozvoja využívania biomasy a energie z obnoviteľných poľnohospodárskych zdrojov. Výroba energie biomasy však musí byť "efektívna z hľadiska získavania energie, ako aj ekologicky udržateľná".</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rozprave vystúpila aj slovenská europoslankyňa Irena <xhtml:strong>BELOHORSKÁ</xhtml:strong> (NA, SK). Poukázala na prírodné anomálie, ktorým Európa v dôsledku zmeny klímy čelí a upozornila, že EÚ je jedným z najväčších znečisťovateľom. Spoločný postup Číny, USA, EÚ či Indie v boji proti klimatickým zmenám označila za nevyhnutný. Ako však uviedla, <xhtml:em>"bolo by asi dosť nepravdepodobné domnievať sa, že sa ľudstvo vzdá vymožeností, akými sú automobily, a začne sa prepravovať bicyklami".</xhtml:em> Je preto podľa nej nevyhnutná inovácia existujúcich technológii, rozvoj environmentálne prijateľnejších foriem energií a výskum. <xhtml:em>"V Európe sme svedkami toho, že veľa mladých vedcov odchádza do USA, keďže v Európe im nie sú poskytnuté adekvátne podmienky na kvalitný a efektívny výskum v tejto oblasti. Navyše, Európa niektoré oblasti výskumu ani doposiaľ nepokrýva". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za dôležité označila tiež uvedomenie si zodpovednosti za znečisťovanie životného prostredia voči menej rozvinutým krajinám, ktoré nemajú vyvinutý priemysel a ich ekonomiky závisia na prírodných zdrojoch. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Klimatické zmeny budú mať podľa Ireny BELOHORSKEJ svoj dôsledok aj na zdravie ľudí v Európe. <xhtml:em>"V Európe sa začnú v rámci klimatických zmien objavovať ochorenia, ktoré nie sú pre našu oblasť typické".</xhtml:em> V dôsledku otepľovania je tak podľa jej slov v Európe možný <xhtml:em>"zvýšený výskyt infekčných chorôb prenášaných napr. komármi". </xhtml:em>Ako príklad uviedla maláriu, či niektoré vírusové zápaly mozgu. <xhtml:em>"Európania nemajú v tele na tieto, pre Európsky kontinent netypické, choroby protilátky a teda tieto ochorenia budú sprevádzané veľmi vysokou úmrtnosťou", </xhtml:em>uviedla v závere príspevku Belohorská.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/omk/sipade3?PUBREF=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0433+0+DOC+XML+V0//SK&amp;L=SK&amp;LEVEL=0&amp;NAV=S&amp;LSTDOC=Y&amp;LSTDOC=N" title="Text prijatej správy"><ANCHOR ID='6' FAMILY='TA'>Na spomaľovanie zmeny klímy môže mať vplyv aj Parlament:</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="007"><Title>EP zamietol smernicu o "humánnom" love do pascí</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament na základe odporúčania Výboru EP pre životné prostredie 17. novembra 2005 odmietol návrh smernice z dielne Európskej komisie, ktorý navrhoval pre určité druhy živočíchov zaviesť tzv. "normy humánneho lovu do pascí". Zamietnutý návrh tak neprestáva rozdeľovať Parlament a Komisiu.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Návrh výboru, navrhujúci zamietnutie smernice, bol v správe poslankyne Karin <xhtml:strong>SCHEELE </xhtml:strong>(PES, AT) vyjadrený veľmi jasne. Spravodajkyňa sa o texte smernice vyjadrila ako o  natoľko neuspokojivom, že akákoľvek snaha o jeho zmenu pomocou pozmeňovacích návrhov by podľa nej bola márna. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Na tvrdý odpor výboru, najmä Socialistov, Zelených a Európskej zjednotenej ľavice narazil termín  "humánny" v názve smernice. Veľká väčšina zamietavých hlasov však bola vytvorená aj na inom základe. Niektorí poslanci hlasovali proti návrhu preto, že považovali smernicu za príliš slabú, iní zas preto, že podľa nich ide príliš ďaleko. Holandskí poslanci napríklad upozornili, že jej prijatie by znamenalo prekážku v boji proti niektorým škodcom, akými sú napr. ondatry na holandskom pobreží.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V roku 1996 uzavrela EÚ dve rovnaké dohody o love do pascí pre určité druhy živočíchov, najskôr s Ruskom a Kanadou, a neskôr s USA. Rada schválila dohody v roku 1998. Pretože sa však zákony v jednotlivých členských štátoch líšili, navrhla Komisia vytvoriť smernicu, s textom ktorej dnes poslanci nesúhlasili, ktorá by ich zladila a umožnila tak EÚ, aby dodržala svoje záväzky. Dohody a smernice zahrňovali 19 druhov živočíchov, ako napr. ondatru, kunu, jazveca, vydru, vlka alebo bobra.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Už v júni 1997 Parlament veľkou väčšinou zamietol dohody s Kanadou a Ruskom, ktoré boli podľa neho motivované predovšetkým obchodným ziskom, namiesto tohto, aby brali dostatočný ohľad na podmienky zvierat.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do;jsessionid=4DD0B0ABBA2F110FC4F43E8F26033267.node2?language=SK#" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="008"><Title>Reakcia EP na vyhlásenia iránskeho prezidenta o Izraeli</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ešte počas októbrového plenárneho zasadnutia EP odsúdil jeho predseda Josep BORRELL vyhlásenie iránskeho prezidenta Mahmouda AHMADI-NEDŽADA o "vymazaní Izraela z mapy". Plénum sa k tejto otázke opäť vrátilo vo štvrtok 17. novembra 2005, keď prijalo rezolúciu ostro odsudzujúcu spomínaný výrok.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Na Ahmadiho požiadavku vymazať Izrael z mapy 27. októbra <xhtml:strong>BORRELL</xhtml:strong> povedal: <xhtml:em>"Sme veľmi šokovaní a znechutení. Lídri politických skupín EP odsudzujú toto vyhlásenie."</xhtml:em> Prisľúbil, že Európsky parlament sa bude vyhlásením zaoberať na nasledujúcom plenárnom zasadnutí, teda v novembri. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Rezolúcia prijatá v pléne EP odsudzuje výroky Iránskeho prezidenta a potvrdzuje právo Izraela na bezpečnosť a existenciu v rámci medzinárodne uznaných hraníc, bok po boku s nezávislým a životaschopným Palestínskym štátom. Poslanci v nej vyjadrili obavy z možných následkov takýchto vyhlásení a ocenili postoj niektorých palestínskych vládnych predstaviteľov, ktorí takisto odsúdili Ahmadinedžadove výroky. Taktiež privítali vyjadrenie Ústrednej Rady nemeckých moslimov, v ktorom sa uvádza, že každý národ musí rešpektovať medzinárodné právo, ako aj práva ostatných štátov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Európsky parlament tiež zdôraznil, že Ahmadinedžadove výroky vzbudzujú obavy z úlohy a zámerov Iránu v regióne a vyzvali ho, aby sa zdržal akejkoľvek podpory medzinárodných teroristických skupín.  Rezolúcia spomína aj to, že EÚ by mala v otázke iránskeho jadrového programu pokračovať v úsilí o hľadanie diplomatického riešenia.</xhtml:div></xhtml:div></Content></Section><Section item="009"><Title>Všetky texty prijaté EP počas plenárneho zasadnutia 14.-17.11. 2005</Title><Content><xhtml:div>Keďže publikácia Týždenník nikdy neobsahuje články o všetkých prijatých textoch, kliknutím na dole uvedenú linku sa dostanete na už spomínané, ako aj ďalšie dokumenty schválené počas plenárneho zasadnutia 14.-17.11. 2005</xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do;jsessionid=4DD0B0ABBA2F110FC4F43E8F26033267.node2?language=SK#" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Texty prijatých správ:</Link></Knowmore></Section></Background>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do;jsessionid=4DD0B0ABBA2F110FC4F43E8F26033267.node2?language=SK#</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>7</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do;jsessionid=4DD0B0ABBA2F110FC4F43E8F26033267.node2?language=SK#</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>8</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do;jsessionid=4DD0B0ABBA2F110FC4F43E8F26033267.node2?language=SK#</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:linkFile imp:orderNum='0'>
<LINK ID='1'>
<LINK-POS ID='1'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0429 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='2'>
<LINK-POS ID='3'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0424 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='3'>
<LINK-POS ID='4'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0427 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='4'>
<LINK-POS ID='5'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0428 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='5'>
<LINK-POS ID='6'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0433 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
</imp:linkFile>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>