<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<GrandAngle language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:sipadeXhtml="SipadeXhtml" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><CoverPage><Title>1989 - Rok demokratických zmien</Title><Topic>Inštitúcie</Topic><PublicationDate>2009-11-06 - 13:53</PublicationDate><Photography href="20091104PHT63685" title="Poľským symbolom zmien bolo hnutie Solidarita © BELGA_AFP_DRUSZCZ WOJTEIC" alt="Poľským symbolom zmien bolo hnutie Solidarita © BELGA_AFP_DRUSZCZ WOJTEIC" ext="jpg" width="354" height="354">Demonštrácia vo Varšave 1. mája 1989 © BELGA_AFP_DRUSZCZ WOJTEIC</Photography><Chapo>Keď sa v roku 1979 konali prvé priame voľby do Európskeho parlamentu, Európa bola rozdelená. Všetci to brali ako samozrejmosť. No už o desať rokov neskôr prišli revolučné zmeny, ktoré strednej a východnej Európe priniesli slobodu a demokraciu. Rozdelenie Európy sa skončilo. Starý kontinent nastúpil cestu k zjednoteniu.</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:div align="justify">V týchto dňoch si pripomíname 20. výročie zmien, ktoré priniesli udalosti v roku 1989. Pád Berlínskeho múru, Nežná revolúcia, víťazstvo Solidarity. V každej krajine bývalého východného bloku sa prebiehajúce zmeny stali symbolom. Niektorých priamych účastníkov týchto udalostí nájdeme aj v Európskom parlamente. Ich spomienky na rok 1989 nájdete na nižšie uvedených odkazoch.</xhtml:div>

</xhtml:div></Content><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20091030FCS63488</ns1:ID></REF></CoverPage><Section item="001"><Title>Revolučný rok 1989</Title><Photography href="20090715PHT58271" title="Pád Berlínskeho múru symbolicky ukončil rozdelenie Európy" alt="Pád Berlínskeho múru symbolicky ukončil rozdelenie Európy" ext="jpg" width="512" height="335">Pád Berlínskeho múru symbolicky ukončil rozdelenie Európy © BELGA_AFP_GERARD MALIE</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>Pol storočia rozdeľovala Európu železná opona. Štáty strednej a východnej Európy sa z područia neslobody vymanili presne pred dvadsiatimi rokmi. Pripomeňme si odpor občanov v jednotlivých krajinách v pamätnom roku 1989. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Sovietsky zväz vyšiel z druhej svetovej vojny ako superveľmoc. Do piatich rokov pritom rozšíril svoj vplyv na takmer celú strednú a východnú Európu. Postupne boli v jednotlivých krajinách zavedené komunistické režimy. Odpor občanov bol vždy tvrdo potlačený. Tak tomu bolo počas maďarskej revolúcie v roku 1956, počas Pražskej jari 1968 či poľského hnutia Solidarity začiatkom 80-tych rokov. Pád režimov nastal až v roku 1989. Pripomeňme si zmeny, ktoré sa počas jedného kalendárneho roka udiali.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>február - apríl: </xhtml:strong>V Poľsku za okrúhlym stolom rokuje Solidarita a poľská komunistická strana.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>marec: </xhtml:strong>V Budapešti sa zhromažďuje 80 000 demonštrantov a začínajú sa rokovania s opozíciou.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>4.-18. jún: </xhtml:strong>V poľských poloslobodných voľbách získava Solidarita 99 zo 100 voľných kresiel v Senáte a všetkých 161 voľných kresiel v Sejme. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>27. jún: </xhtml:strong>Rakúsky a maďarský ministri zahraničných vecí strihajú drôt železnej opony na svojich hraniciach. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>19. august: </xhtml:strong>Počas 3-hodinového otvorenia hraníc medzi Rakúskom a Maďarskom na Západ odchádza viac než 600 východných Nemcov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>23. august: </xhtml:strong>Dva milióny ľudí v pobaltských krajinách sa chytí za ruky a vytvoria ľudskú reťaz dlhú 600 kilometrov. Chcú tak upozorniť na osud Estónska, Lotyšska a Litvy 50 rokov po podpise Paktu Molotov-Ribbentrop, ktorý viedol k okupácii týchto krajín Sovietskym zväzom.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>24. august: </xhtml:strong>Tadeusz Mazowiecki zo Solidarity sa stáva prvým nekomunistickým premiérom Poľska. Vzniká tiež vláda s prevahou nekomunistov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>11. september: </xhtml:strong>Maďarská vláda oznamuje, že nezasiahne proti cestovaniu východných Nemcov cez maďarsko-rakúsku hranicu do západného Nemecka. Vzápätí to využíva 13 000 občanov Nemeckej demokratickej republiky. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>7. október: </xhtml:strong>Maďarská komunistická strana zaniká. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>9. október: </xhtml:strong>Vo východonemeckom meste Lipsko sa koná demonštrácia za účasti 70 000 ľudí.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>18. október: </xhtml:strong>Erich Honecker, čelný predstaviteľ NDR, rezignuje na svoju funkciu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>4. november: </xhtml:strong>Vo východnom Berlíne sa na demonštráciách schádza cez milión ľudí.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>9. november: </xhtml:strong>Východné Nemecko ruší obmedzenie cestovania a padá Berlínsky múr.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>17. november: </xhtml:strong>Po brutálne rozohnanej demonštrácii študentov v Prahe sa v Československu začína Nežná revolúcia. Nasledujú manifestácie v Prahe (800 000 ľudí) a Bratislave (100 000 účastníkov). </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>16. december: </xhtml:strong>V rumunskom meste Temešvár sa začínajú nepokoje ako reakcia na snahu vlády odstrániť disidentského pastora Lászlóá<xhtml:strong> </xhtml:strong>Tőkésa (dnes europoslanca). Do protestov sa zapájajú študenti  a nepokoje sa šíria až do Bukurešti. Prejav lídra krajiny Nicolaea Ceausesca pred stotisícovým davom sa končí chaosom a revolúciou.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>25. december</xhtml:strong>: Nicolae Ceausescu je popravený.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Veľké zmeny sa diali aj v nasledujúcich mesiacoch. Pobaltské krajiny sa odčlenili od Sovietskeho zväzu, zjednotilo sa Nemecko a líder Solidarity Lech Walesa sa stal poľským prezidentom. V decembri 1991 zanikol Sovietsky zväz. </xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/parliament/public/staticDisplay.do?language=SK&amp;id=163">20. výročie demokratických zmien v strednej a východnej Európe</Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20080929STO38339+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='4' FAMILY='IM-PRESS'>Európa si bude každoročne pripomínať Pakt Molotov - Ribbentrop</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20090414STO53645+0+DOC+XML+V0//EN"><ANCHOR ID='5' FAMILY='IM-PRESS'>Zločiny totalitných režimov v Európe (anglicky)</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20090401IPR53245+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='6' FAMILY='IM-PRESS'>Únia musí viesť otvorenú diskusiu na tému zločiny totalitných režimov</ANCHOR></Link><Link href="http://www.youtube.com/watch?v=nhS55x8J7pw">Video: zmeny v strednej a východnej Európe v roku 1989</Link></Knowmore></Section><Section item="002"><Title>Poľská poslankyňa Róża Thun o zmenách v roku 1989</Title><Photography href="20090515PHT55931" title="Róża Thun" alt="Róża Thun" ext="jpg" width="633" height="800">Róża Thun</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>Medzi súčasnými europoslancami je možné nájsť viacerých ľudí, ktorí sa aktívne podieľali na zbúraní železnej opony. Je ňou aj poľská poslankyňa zo skupiny ľudovcov Róża Thun, bývalá disidentka a aktivistka v hnutí Solidarita. Zaujímalo nás, ako sa v čase diktatúry žilo a čo by odkázala mladej generácii. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Pred časom ste povedali, že nemáte rada termín "pád Berlínskeho múru" pre demokratické zmeny, ktoré nastali v strednej a východnej Európe pred 20 rokmi. Prečo?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Pád Berlínskeho múru chápem ako veľmi symbolickú a dôležitú nemecko-nemeckú udalosť. Čo však skutočne zmenilo Európu bol fakt, že sme v Európe spoločne dokázali zbúrať železnú oponu - toto otrasné rozdelenie Európy. Slová ako "pád" či "kolaps" vyjadrujú pasivitu. Pád však nenastal - to my sme obrovským úsilím, odvahou a víziou na oboch stranách železnú oponu zbúrali.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ako bývalá aktivistka v hnutí Solidarita ste sa osobne podieľali na zmenách ešte pred rokom 1989. Ako si na to spomínate?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Viete, som už stará, a tento príbeh je dlhý (smiech)... Do demokratického hnutia som sa zapojila ako takzvaná disidentka v 70-tych rokoch 20. storočia, ešte pred vznikom Solidarity. Za mlada, keď som bola na univerzite, prišla chvíľa, keď sme si spolu s priateľmi uvedomili, že sme zodpovední za to, čo sa deje okolo nás. Že nie sme objektom, ale subjektom, teda že chceme a môžeme rozhodnúť o tom, čo sa deje. Uvedomili sme si, že môžme mať vplyv, ale samozrejme nedúfali sme, že Európa sa zmení v priebehu jednej generácie a že Poľsko sa stane slobodnou demokratickou krajinou a členom Európskej únie.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Aspoň v tých našich skupinách, ktoré sa vzopreli komunistickej diktatúre, boli slobodní ľudia. V tom totálne nenormálnom politickom systéme sme boli normálni. A to už bol luxus, hoci sme za to zaplatili svoju cenu. Bola som hovorkyňou študentskej organizácie s názvom Študentský výbor za solidaritu, ktorá existovala ešte pred hnutím Solidarita. Toto prostredie následne podporovalo odbory a väčšie hnutia, ktoré sa objavili neskôr.<sipadeXhtml:PosEncart/></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Musím povedať, že hoci šlo o ťažké časy, keďže nás sústavne sledovala tajná služba a často nás zatýkali, mám na to obdobie pekné spomienky. Hoci ma zatkli, bola som slobodná, veľa som pochopila a naučila sa, mala som výborných priateľov a dnes žijem v Európe, ktorá uskutočnila viac, než o čom som sa v tých časoch odvážila snívať. Navyše môžem si dovoliť povedať, že mám istý, aj keď skromný podiel na tomto vývoji.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ak sa obzriete späť na uplynulých 20 rokov, ktoré vaše očakávania sa naplnili a čo vás sklamalo?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Sklamanie sa objaví vždy a isté skupiny ľudí to nezvládli. Prechod z uzavretého svet do úplne otvorenej trhovej ekonomiky bola obrovská výzva. Poľsko neustále prechádza zmenami. Za posledných 20 rokov sa zmenilo všetko. Nielen v domácej, ale aj zahraničnej politike. Ak sa napríklad pozriete na mapu Európy, všetci susedia Poľska sa zmenili. Na východe bol Sovietsky zväz, ktorý už neexistuje, na juhu bolo Československo, ktoré neexistuje a na západe bola Nemecká demokratická republika, ktorá takisto neexistuje.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Náš každodenný život takisto prešiel obrovskými zmenami. Sociálny systém Poľska nie je dostatočne rozvinutý a bohatý, aby sa postaral o tých, ktorí sa nedokázali vysporiadať so zmenami. Takže sú tu ľudia, ktorí sú frustrovaní. Poliaci vo všeobecnosti sú však opakom frustrácie. Aj v prieskumoch verejnej mienky sú spokojní so svojim životom, s politickými rozhodnutiami ako je vstup do EÚ, majú veľmi dobré výsledky v hospodárstve, v súčasnosti najlepšie v Európe, sú mimoriadne pracovití a vidia pozitívne výsledky tejto ťažkej práce.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Čo by ste chceli odkázať mladej generácii?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Žite aktívne, zapájajte sa. Keď budete starší, bude pre vás veľmi dôležité obzrieť sa a vidieť, že ste v Európe zanechali pozitívne stopy. Staršia generácia vždy hovorí: keď sme boli mladí, bolo lepšie. Neznášam takéto reči. Ak by sme boli lepší, neboli by sme dopustili, aby ten systém prežil tak dlho.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Nová generácia je nielen dobrá, ale žije aj v požehnaných časoch. Prajem im, aby sa ráno zobudili, usmiali sa kvôli tomu, v akých časoch žijú, užívali si a cítili za to zodpovednosť. Rozvoj môže pokračovať smerom k lepšiemu len ak sa úplne zapoja do sveta okolo seba. Nech už je to v ich mestskej časti, v škole, vo farnosti, na univerzite, v regióne, v národnej či európskej politike. Želám im, aby sa oženili a vydali, mali deti, žili normálny šťastný život a odovzdali tento optimizmus a zodpovednosť ďalšej generácii.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Encart><ns1:Citation><ns1:Text>
Hoci ma zatkli, bola som slobodná.
</ns1:Text><ns1:Author>
Róża Thun 
</ns1:Author></ns1:Citation></Encart><Knowmore text-before="more"><Link href="/members/public/geoSearch/view.do;jsessionid=B4CB101BBA7A24C70B8A206E18A38A10.node1?language=SK&amp;partNumber=1&amp;country=PL&amp;id=96776">Poslankyňa Róża Thun</Link></Knowmore></Section><Section item="003"><Title>Konferencia v EP: Spoločná výučba histórie môže Európe pomôcť</Title><Photography href="20090515PHT55933" title="Podpisom Paktu Molotov-Ribbentrop si Hitler a Stalin rozdelili vplyv vo vtedajšej Európe" alt="Podpisom Paktu Molotov-Ribbentrop si Hitler a Stalin rozdelili vplyv vo vtedajšej Európe" ext="jpg" width="512" height="349">Ribbentrop, Stalin a ďalší podpisujú 23. augusta 1939 Pakt o neútoční © Belga/Farabola/Leemage</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>Tento rok si pripomíname 70. výročie Paktu Molotov - Ribbentrop a zároveň 20. výročie pádu Berlínskeho múru. Pri tejto príležitosti sa v Európskom parlamente konala konferencia za účasti poslancov aj historikov. Účastníci žiadajú hlbšie celoeurópske štúdium histórie, ktoré by prinieslo viac porozumenia a pomohlo študentom z bývalého západného bloku bližšie spoznať povahu komunistického režimu. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Konferenciu, ktorú v Parlamente 14. októbra zorganizovali národné parlamenty pobaltských štátov, otvoril predseda EP Jerzy Buzek. "Dnes žijeme v inej Európe, ktorej podstatou musí byť solidarita," zdôraznil.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Podpredseda Európskej komisie Jacques Barrot zas pripomenul, že konferencia sa týka "otrasnej spojitosti dvoch totalitných režimov" - nacizmu a komunizmu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Celoeurópsky prístup k histórii</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Viacerí rečníci vyzdvihli potrebu spoločného celoeurópskeho prístupu k štúdiu histórie. "Viac ako kedykoľvek predtým potrebujeme hovoriť jedným hlasom, keď za EÚ rozprávame v okolitom svete," domnieva sa Jerzy Buzek.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Historik Aivars Stranga z Lotyšskej univerzity zas varuje, že nedostatok spoločnej pamäte spôsobuje problémy pri vzájomnom porozumení a môže byť prekážkou budovania spoločnej budúcnosti. "Európska únia by mala mať spoločný historický príbeh," uviedol.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Viacerí účastníci konferencie tiež požiadali, aby sa vedomosti o histórii zvýšili. Estónsky poslanec Mart Laar by zas navrhol nový manuál pre výučbu histórie na školách.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Väzenie v strednej a východnej Európe</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Objavil sa aj názor, že krajiny bývalého západného bloku si dostatočne neuvedomujú, čo sa dialo za železnou oponou. Vybudovaním Berlínskeho múru sa podľa litovského europoslanca Vytautasa Landsbergisa zavŕšilo budovanie dvoch Európ - demokratickej a sovietskej. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Vtedajšiu situáciu v strednej a východnej Európe prirovnal k väzeniu so "stovkami miliónov zajatcov". Pád Berlínskeho múru sa tak podľa litovského poslanca zároveň rovnal "zbúraniu väzenia a odsúdeniu kultúrno-politického rozdelenia Európy".</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Slabé vedomosti o zločinoch komunizmu</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Viacerí tiež poukázali na fakt, že na Západe sa síce vie dosť o nacizme, menej však už o zločinoch komunizmu. Camilla Andersson zo švédskeho Inštitútu pre informácie o zločinoch komunizmu hovorí o nedostatočnej znalosti ľudí na Západe, ktorí si častokrát myslia, že Berlínsky múr postavili nacisti.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Podľa poľského historika z Varšavskej univerzity Kazimierza Woycického by sa zas diskusia nemala zvrtnúť na prehnané porovnávanie holokaustu a stalinistického režimu. Oba boli zlé.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.ep-president.eu/view/en/press/speeches/sp-2009/sp-2009-October/speeches-2009-October-5.html">Vystúpenie predsedu EP Jerzyho Buzeka</Link></Knowmore></Section><Section item="004"><Title>Poslanec Werner Schulz o nemeckých demonštráciách v roku 1989</Title><Photography href="20091104PHT63629" title="Werner Schulz" alt="Werner Schulz" ext="jpg" width="421" height="512">Werner Schulz © BELGA_AFP PHOTO DDP_MICHAEL KAPPELER</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>Režim za železnou oponou nepadol sám od seba. Spôsobili to ľudia. Takto vidí revolučný rok 1989 nemecký europoslanec Werner Schulz. Zaujímalo nás, ako prebiehali demonštrácie v bývalej Nemeckej demokratickej republike (NDR) a aký význam pripisuje demokratickým zmenám. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Spomínate si na 4. november 1989, kedy v Berlíne demonštrovalo viac než milión ľudí?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Áno, bola to prvá významná slobodná demonštrácia, ktorú som v Berlíne zažil. Zovšadiaľ prišli ľudia a priniesli neuveriteľne tvorivé a provokatívne transparenty, slogany a karikatúry. Navyše sa rozšírila správa, že Stasi (tajná polícia NDR) chce pred Brandenburskou bránou vyprovokovať incident, aby mohla ospravedlniť násilné potlačenie demonštrácie. Z tohto dôvodu mnoho priateľov z opozičnej skupiny "Nové fórum" malo na sebe šály s nápisom "Nie násiliu". Boli rozmiestnení takmer všade, aby sa zabránilo provokáciám.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Berlínsky múr padol 9. novembra 1989. Zásluhou ľudí, alebo sám od seba?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">9. novembra sa len začalo prechádzať cez túto hranicu, múr padol o niečo neskôr. Železná opona bola v ten deň prevŕtaná nie náhodne, ale vďaka tlaku ulice. Ľudia sa zmobilizovali, všetko bolo v pohybe. Keď televízia ohlásila otvorenie hraníc, davy sa tam vydali. Predtým by nás boli bývali na všetkých tých ľudí zvalili. Vojaci však boli neistí a napätie stúpalo. Ľudia kričali: "Otvorte, otvorte!" Otvorili a ľudia vyštartovali k západnému Berlínu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><sipadeXhtml:PosEncart/></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Bez ohľadu na múr - podlomil sa systém sám?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Nie. Systém položili ľudia. Režimy nepadajú len tak samé od seba. V Severnej Kórei a na Kube sa režimy udržali, aj napriek tomu, že situácia tamojšieho obyvateľstva sa zhoršuje. Napríklad v porovnaní s Rumunskom žili ľudia v NDR  pomerne dobre. Nič by nebolo padlo samo od seba. Režim zbúrali ľudia. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Jeho problémom bolo, že nedokázal zabrániť, aby ľudia šli do ulíc. Prvá veľká nepovolená demonštrácia 9. októbra v Lipsku zachytila politickú moc neschopnú konať. Po prvýkrát sa neprijali opatrenia na potlačenie protestov. To dodalo ľuďom odvahu, aby urobili podobné veci a takmer všade sme videli, ako sa šíria protesty. Napätie stúpalo a Zjednotená socialistická strana Nemecka (SED) bola donútená vydať nové pravidlá ohľadom cestovania.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Erich Honecker ešte začiatkom roka 1989 vyhlásil, že ak pretrvajú dôvody prítomnosti múru, stavba vydrží ďalších 50 až 100 rokov. Avšak jediným dôvodom existencie múru bola SED a fakt, že ľudia sústavne utekali z NDR. A keď sa v železnej opone vyskytli trhliny, odbili posledné hodiny SED.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Fakt, že demonštrácie neboli potlačené ako na pekinskom Námestí nebeského pokoja vyplynul z rozhodnutia východonemeckých politikov, alebo to bola historická náhoda?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ťažko povedať, pretože vtedajší zodpovední dnes nie sú úprimní. Na jednej strane hrozili, že demokratické hnutie rozdrvia ako na Námestí nebeského pokoja a chválili postup "čínskych súdruhov". Na druhej strane si nie som úplne istý, či to naozaj chceli urobiť. Stará škola, ktorá ešte zažila časy Stalina, by neváhala potlačiť revolúciu v zárodku. Iní však váhali. V rovnakom čase sa uskutočnil akýsi palácový prevrat, výsledkom ktorého sa rozpadol veliteľský systém.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">                                                   </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">9. októbra v Lipsku by obušky neboli stačili na skrotenie 70 000 osôb. Poriadkové sily mohli začať strieľať a bolo by to skončilo krvavým kúpeľom. Čakali na rozkaz zhora. No tí "hore" váhali. Demonštranti, ktorí plní strachu čelili zákazu, vyšli z tohto železného objatia víťazne.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Majú pre vás ako europoslanca udalosti z roku 1989 význam?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Samozrejme. Hlboko to poznačí každého, kto bojoval za slobodu a demokraciu. Na rozdiel od západných Nemcov, nejde o niečo, čo sme jednoducho dostali. Myslím si, že veľmi odlišne vnímame hodnotu slobody a demokracie po tom, čo sme po nich roky túžili.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Inak veľmi citlivo vnímam situáciu vo východnej Európe a veľa sa venujem ruskej problematike. Pretože sú tam ľudia, ktorí sa nachádzajú v podobnej situácii, ako sme boli my v NDR. Niekedy je ich situácia ešte horšia, keďže sa tam vyskytuje násilie. Nejedná sa len o zastrašovanie, ale o série vrážd. Z tohto dôvodu som sa veľmi zasadzoval za to, aby Sacharovovu cenu za slobodu myslenia získalo združenie Memorial.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Encart><ns1:Citation><ns1:Text>
Hlboko to poznačí každého, kto bojoval za slobodu a demokraciu.
</ns1:Text><ns1:Author>
Werner Schulz
</ns1:Author></ns1:Citation></Encart><Knowmore text-before="more"><Link href="/members/public/yourMep/view.do?language=SK&amp;partNumber=1&amp;name=schulz&amp;id=96731">Profil poslanca Schulza</Link><Link href="/parliament/public/staticDisplay.do?language=SK&amp;id=42">Sacharovova cena</Link></Knowmore></Section><Section item="005"><Title>Pád Berlínskeho múru očami Jacquesa Santera</Title><Photography href="20090515PHT55939" title="Jacques Santer" alt="Jacques Santer" ext="jpg" width="512" height="312">Jacques Santer © Belga/PHOTOPQR/LE REPUBLICAIN LORRAIN/HECKLER Pierre</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>V čase revolučných zmien v strednej a východnej Európe bol Jacques Santer luxemburským premiérom a neskôr aj predsedom Európskej komisie. Ako si spomína na novembrové udalosti v roku 1989 a ako vníma súčasnú situáciu v Európe?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div><xhtml:strong> </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ako si osobne spomínate na udalosti v roku 1989? Akú úlohu ste zohrávali?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V tom čase som bol premiérom Luxemburského veľkovojvodstva a v roku 1990 sme predsedali Európskej únii. Ako každý sme vtedy boli aj my prekvapení a dojatí z aktivít východných Nemcov, ktoré viedli k pádu Berlínskeho múru. Ale ešte predtým sme veľmi dobre vedeli, že sa udialo niekoľko vecí, ktoré už k tomu smerovali, ako napríklad v Maďarsku, Poľsku a Československu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Deň po zbúraní múru prišlo na luxemburské hranice množstvo trabantov a tak mi luxemburskí colníci volali a pýtali sa, čo majú robiť s autami bez víz. Chceli vidieť rádio Luxemburg. Tak som ich vpustil, ukázali sme im rozhlas a potom sa museli vrátiť, pretože nemali povolenie na pobyt. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Následne sme v rámci kresťanskej demokracie veľa diskutovali a mali sme aj nezhody. Ako predseda Európskej ľudovej strany som teda do mesta Pisa zvolal samit kresťanských demokratov. O tejto iniciatíve sa inde veľmi nevedelo, pričom sa tam dosiahla dohoda s členmi kresťanskej demokracie okolo kancelára Helmuta Kohla, aby sa stratégia nasmerovala k podpore zjednotenia Nemecka.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ako sa dívate na súčasnú situáciu z pohľadu západnej Európy 20 rokov po páde Berlínskeho múru? Dosiahli sa reformy?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Myslím si, že ide o úspešný príbeh v dobrom zmysle slova. Samozrejme, že to vyvolalo nové problémy, pretože bolo potrebné vyvinúť značné úsilie. Z obdobia, keď som bol predsedom Európskej komisie, som stále hrdý na dve veci. Na jednej strane je to zavedenie eura 1. januára 1999. V súvislosti so súčasnou krízou neviem, aká by bola EÚ bez eura. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">A na druhej strane sme boli prvou Komisiou, ktorá zadefinovala stratégiu rozširovania, ktorá viedla k rozšíreniu EÚ v rokoch 2004 a 2007. Som teda veľmi šťastný, že som týmto spôsobom  mohol prispieť k zjednoteniu nášho kontinentu v mieri a slobode. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/members/archive/alphaOrder/view.do;jsessionid=E42E4EF5F464B81AAA2B084E5E090367.node2?language=SK&amp;id=698">Profil Jacquesa Santera v Európskom parlamente</Link><Link href="http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/history/santer/index_en.htm#">Santerova Komisia</Link></Knowmore></Section><Section item="006"><Title>Pobaltský a poľský august ´89</Title><Photography href="20090709PHT57868" title="Ľudská reťaz ako symbol  &quot;Pobaltskej cesty&quot;" alt="Ľudská reťaz ako symbol  &quot;Pobaltskej cesty&quot;" ext="jpg" width="512" height="319">Ľudská reťaz ako symbol  "Pobaltskej cesty" © BELGA_AFP_ANDREY SOLOVYOV</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>August 1989 sa výrazne zapísal do histórie zjednocovania Európy. Najskôr sa dva milióny ľudí v Litve, Lotyšsku a Estónsku chytilo za ruky a vytvorilo 600 km dlhú reťaz. Chceli tak poukázať na Pakt Molotov-Ribbentrop, ktorý viedol k okupácii Pobaltia vtedajším Sovietskym zväzom. O deň neskôr, 24. augusta, vznikla v Poľsku prvá vláda s prevahou nekomunistov v bývalom východnom bloku. Ako si na tieto udalosti spomínajú ich priami aktéri pôsobiaci v EP? </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Estónsko, Lotyšsko a Litva boli v roku 1989 ešte súčasťou ZSSR. Vnímali to ako okupáciu Sovietov. Vytvorením reťaze tzv. "Pobaltskej cesty" chceli na tento fakt  poukázať. Zároveň ich hnala túžba po vyhlásení nezávislosti. Do protestu sa zapojila aj lotyšská europoslankyňa Sandra Kalniete. "Po dvadsiatich rokoch ma ešte vždy dojme akákoľvek zmienka o Pobaltskej ceste. Ani po dvadsiatich rokoch Pobaltská cesta nestratila na svojej symbolickej váhe. Dnes ide o legendárny čin a možno ho prirovnať k nenásilnému odporu Mahátmú Gándhího," domnieva sa bývalá eurokomisárka. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Výnimočný prejav túžby po slobode</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Litovský poslanec Vytautas Landsbergis pripomína, že jeho vlasť si Pakt Molotov-Ribbentrop od roku 1987 pripomínala čiernou stužkou. Posolstvo Pobaltskej cesty bolo jednoznačné: "Žiadame slobodu a mierovou cestou ju aj prevezmeme. Násilie a nespravodlivosť skončili!". Ako tiež dodáva, Sovietsky zväz sa neodvážil použiť silu a litovskí poslanci tak mohli v decembri 1989 schváliť uznesenie odsudzujúce sovietsko-nemecký pakt o rozdelení vplyvu v Európe z roku 1939.<sipadeXhtml:PosEncart/></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Aj estónsky poslanec Tunne Kelam považuje reťaz za historický okamih. "Pobaltské štáty boli v roku 1989 okupované stovkami tisíc sovietskych vojakov. So zreteľom na okolnosti bola občianska iniciatíva zorganizovať reťaz z dvoch miliónov ľudí výnimočná. Zaslúži si miesto v histórii utláčaných národov," dodáva Kelam.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Nekomunistická vláda v Poľsku</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">August ´89 priniesol veľkú zmenu aj v strednej Európe. V prvých poľských slobodných voľbách od nástupu komunistov totiž drvivou väčšinou zvíťazila Solidarność a vytvorila vládu s prevahou nekomunistov. Jej predsedom sa stal  Tadeusz Mazowiecki. "Po voľbách sa rozpad systému urýchlil," myslí si bývalý europoslanec Janusz Onyszkiewicz.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ani v Poľsku si však neboli istí, ako sa zachová Sovietsky zväz. Stále totiž platila Brežnevova doktrína, ktorá umožňovala do inej socialistickej krajiny vyslať sovietsku armádu. "Zo Sovietskeho zväzu sme mali nejaké signály (...), že táto doktrína pravdepodobne stratí účinnosť, avšak nikto si nebol istý. Bolo to ako s mŕtvym levom - každý okolo môže povedať, že je mŕtvy, ale niekto musí pristúpiť a potiahnuť za chvost, aby to overil."</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Nežná revolúcia</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Búranie železnej opony následne pokračovalo aj v iných krajinách východného bloku. V Československu aktivity vyvrcholili študentskou demonštráciou 17. novembra a následnou Nežnou revolúciou.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Encart><ns1:FactBox><ns1:Title>
Pakt Molotov-Ribbentrop:
</ns1:Title><ns1:Text>
pakt o neútočení medzi Sovietskym zväzom a nacistickým Nemeckom
</ns1:Text><ns1:Text>
podpísaný 23. augusta 1939
</ns1:Text><ns1:Text>
Hitler a Stalin sa dohodli na vzájomnom neútočení 
</ns1:Text><ns1:Text>
tajné protokoly prisúdili ZSSR vplyv vo Fínsku, Estónsku, Lotyšsku, Litve a časti Poľska a Rumunska
</ns1:Text><ns1:Text>
nacisti sa tak mohli zamerať na zvyšok Poľska a tiež na Dánsko, Nórsko, Holandsko, Belgicko, Luxembursko, Francúzsko, Juhosláviu a Grécko
</ns1:Text></ns1:FactBox></Encart><Knowmore text-before="more"><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20080929STO38339+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='19' FAMILY='IM-PRESS'>Európa si bude každoročne pripomínať Pakt Molotov - Ribbentrop</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20070705STO08860+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='20' FAMILY='IM-PRESS'>Klavirista a europoslanec Landsbergis: Zasahovanie do umenia je škodlivé</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20090414STO53645+0+DOC+XML+V0//EN"><ANCHOR ID='21' FAMILY='IM-PRESS'>Zločiny totalitných režimov v Európe (anglicky)</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20090401IPR53245+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='22' FAMILY='IM-PRESS'>EP: Únia musí viesť otvorenú diskusiu na tému zločiny totalitných režimov</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="007"><Title>20. výročie strihania železnej opony</Title><Photography href="20090625PHT57457" title="Strihanie ostnatého drôtu: Zľava Alois Mock a Gyula Horna" alt="Strihanie ostnatého drôtu: Zľava Alois Mock a Gyula Horna" ext="jpg" width="512" height="352">Strihanie ostnatého drôtu: Zľava Alois Mock a Gyula Horna © BELGA/EPA/ROBERT JAEGER</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div><xhtml:strong>Búranie Berlínskeho múru v novembri 1989 sa stalo známe na celom svete. Samotná Železná opona sa však začala rúcať už niekoľko mesiacov skôr. Bolo to v júni 1989 na maďarsko-rakúskych hraniciach blízko mesta Šopron. O tejto udalosti spred dvoch desaťročí sme sa porozprávali s tromi europoslancami. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Strihanie ostnatého drôtu sa uskutočnilo 27. júna 1989. Zaslúžili sa o to ministri zahraničných vecí Gyula Horn za Maďarsko a jeho rakúsky kolega Alois Mock. Následne cez tieto hranice prešlo mnoho východných Nemcov, aby zakotvili v západnom Nemecku.<sipadeXhtml:PosEncart/></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Darovaný kúsok drôtu</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Maďarský europoslanec József Szájer bol v tom čase členom demokratickej opozície. Podľa tohto rodáka zo Šopronu išlo o "jednu z najdôležitejších historických udalostí 20. storočia". Nedávno tiež odovzdal kúsok ostnatého drôtu z hranice predsedovi EP Pötteringovi a predsedovi Komisie Barrosovi. "Dal som ho európskym politikom, ktorých krajiny žijú v slobode dlhší čas než naše, aby im každý deň pripomínal, že aj tie najviac utláčateľské režimy môžu byť zvrhnuté".</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Historický moment pre región</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Rakúska poslankyňa Christa Prets bola zas v tom čase v primátorkou a členkou mestskej rady v regióne Burgenlandsko. "Bolo to fascinujúce. Bolo to ako v roku 1956, keď prichádzali Maďari a chceli byť slobodní. Išlo o historický moment pre celý región", zdôrazňuje Prets. Otvorenie hraníc prinieslo množstvo výhod na poli kultúrnom aj hospodárskom. Podľa rakúskej poslankyne sa dajú napríklad jednoduchšie vyhľadávať dokumenty z čias Rakúska-Uhorska alebo nakupovať.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Krok k zjednoteniu Nemecka</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Nemecká poslankyňa Gisela Kallenbach vyrastala na Východe - v Nemeckej demokratickej republike. Otvorenie rakúsko-maďarských hraníc ju ohromilo z dvoch dôvodov. "Po prvé, pretože nikto z nás si nevedel predstaviť, že raz v živote uvidíme miznúť železnú oponu. A po druhé, pretože sme sa báli, že teraz ešte väčší počet našich priateľov, členov rodiny a kolegov odíde na vysnívaný Západ," spomína. Samotné strihanie drôtov však malo veľký význam aj ako "dôležitý krok na ceste k slobodnej demokracii a zjednotenému Nemecku", podčiarkuje. </xhtml:div></xhtml:div></Content><Encart><ns1:FactBox><ns1:Title>
Železná opona
</ns1:Title><ns1:Text>
V 50-tych a 60-tych rokoch bol 50 metrov od hraníc dvojitý ostaný drôt, za ktorým nasledovalo zamínované pásmo. 
</ns1:Text><ns1:Text>
Míny boli neskôr odstránené a asi kilometer od hraníc bol vybudovaný elektrický  ostnatý drôt so strážnymi vežami.
</ns1:Text><ns1:Text>
V rokoch 1945-1950 odišlo z Východu na Západ 15 miliónov ľudí.
</ns1:Text><ns1:Text>
Po dobudovaní železnej opony, v rokoch 1950-1989, sa na Západ dostalo len 13,3 milióna emigrantov. 
</ns1:Text></ns1:FactBox></Encart><Knowmore text-before="more"><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20090414STO53645+0+DOC+XML+V0//EN"><ANCHOR ID='24' FAMILY='IM-PRESS'>Zločiny totalitárnych režimov v Európe (anglicky)</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20080929STO38339+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='25' FAMILY='IM-PRESS'>Európa si bude každoročne pripomínať Pakt Molotov - Ribbentrop</ANCHOR></Link><Link href="/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+IM-PRESS+20090401IPR53245+0+DOC+XML+V0//SK"><ANCHOR ID='26' FAMILY='IM-PRESS'>EP: Únia musí viesť otvorenú diskusiu na tému zločiny totalitných režimov</ANCHOR></Link></Knowmore></Section></GrandAngle>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>1</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20091104PHT63685.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20090715PHT58271.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>3</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/parliament/public/staticDisplay.do?language=SK&amp;id=163</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>7</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.youtube.com/watch?v=nhS55x8J7pw</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>8</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20090515PHT55931.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>9</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/members/public/geoSearch/view.do;jsessionid=B4CB101BBA7A24C70B8A206E18A38A10.node1?language=SK&amp;partNumber=1&amp;country=PL&amp;id=96776</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>10</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20090515PHT55933.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>11</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.ep-president.eu/view/en/press/speeches/sp-2009/sp-2009-October/speeches-2009-October-5.html</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>12</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20091104PHT63629.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>13</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/members/public/yourMep/view.do?language=SK&amp;partNumber=1&amp;name=schulz&amp;id=96731</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>14</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/parliament/public/staticDisplay.do?language=SK&amp;id=42</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>15</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20090515PHT55939.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>16</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/members/archive/alphaOrder/view.do;jsessionid=E42E4EF5F464B81AAA2B084E5E090367.node2?language=SK&amp;id=698</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>17</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/history/santer/index_en.htm#</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>18</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20090709PHT57868.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>23</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20090625PHT57457.jpg</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:linkFile imp:orderNum='0'>
<LINK ID='1'>
<LINK-POS ID='4'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20080929STO38339 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='2'>
<LINK-POS ID='5'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20090414STO53645 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='3'>
<LINK-POS ID='6'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='4'>
<LINK-POS ID='19'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20080929STO38339 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='5'>
<LINK-POS ID='20'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20070705STO08860 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='6'>
<LINK-POS ID='21'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20090414STO53645 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='7'>
<LINK-POS ID='22'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='8'>
<LINK-POS ID='24'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20090414STO53645 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='9'>
<LINK-POS ID='25'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20080929STO38339 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='10'>
<LINK-POS ID='26'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20090401IPR53245 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
</imp:linkFile>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>