<QUEST><TI><TI-INTRO>ÚSTNA OTÁZKA <QREF QID="H-2010-0142">H-0142/10</QREF></TI-INTRO><TI-SESSION>pre hodinu otázok na schôdzi v apríli 2010</TI-SESSION><TI-RULES-EP>v súlade s článkom 116 rokovacieho poriadku</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>predkladá: <PERSON ID="96663">Morten Messerschmidt</PERSON></TI-AUTHOR><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisii</INST></TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0142">Vec: Grécko a súčasná kríza spolupráce v oblasti eura</OBJECT><CONTENT><PARA>Grécko sa v súčasnosti oboznamuje s tienistou stránkou spolupráce v oblasti eura. V dobrých časoch sa Európskej únii vysielal signál, že všetko je v najlepšom poriadku. Keď však Európu zasiahla finančná kríza, situácia sa výrazne zhoršila. Grécky deficit verejných financií v roku 2009 predstavoval 12,7 % HDP, čo možno považovať za značné prekročenie trojpercentnej hranice, ktorá ja pre európske štáty stanovená v Pakte stability. Aténska vláda teda musela prijať úsporný plán, ktorý znižuje štátny rozpočet o 4,8 miliardy EUR. Gréci si musia utiahnuť opasky, čo bolestivo pocítia všetci od zamestnancov štátnej správy až po dôchodcov.</PARA><PARA>Plávajúce výmenné kurzy v zásade nie sú dobrým riešením. Nikomu neprinášajú úžitok a neriešia ani zásadné štrukturálne problémy. Musíme si však ujasniť, že peniaze majú – tak ako všetko ostatné, svoju cenu. V Grécku táto cena dosiahla podobu astronomických úrokových sadzieb, ktoré ochromujú celú hospodársku činnosť. Ak sa situácia vyvíja takýmto dramatickým spôsobom, štát musí mať možnosť zatiahnuť záchrannú brzdu a znížiť cenu peňazí. Súhlasí Komisia s takýmto prístupom? Ak áno, uznáva tak s tým súvisiacu slabinu eura?</PARA></CONTENT></QUEST>