<s:Motion s:lg="SK" s:type="RC" xmlns:s="http://www.europarl.europa.eu/Sipade"><s:Cover><s:Date>19.5.2010</s:Date><s:Ref-List><s:Ref>B7-0268/2010</s:Ref>} <s:Ref>B7-0270/2010</s:Ref>} RC1</s:Ref-List><s:Blk-Title-Cover><s:Title-Type>NÁVRH SPOLOČNÉHO UZNESENIA</s:Title-Type><s:Title-Recueil><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">predložený v súlade s článkom 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,</p>
</s:Title-Recueil><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">ktorý nahrádza návrhy skupín:</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">S&amp;D (<s:anchor s:id="1" s:family="DOC-B" s:type="B7" s:year="2010" s:number="0268">B7&#8209;0268/2010</s:anchor>)</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">Verts/ALE (<s:anchor s:id="2" s:family="DOC-B" s:type="B7" s:year="2010" s:number="0270">B7&#8209;0270/2010</s:anchor>)</p>
<s:Title><p s:margin-bottom="24pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">o EÚ 2020</p>
</s:Title><s:Blk-Author><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-weight="bold"><s:Author s:id="1911">Martin Schulz</s:Author>, <s:Author s:id="4337">Alejandro Cercas</s:Author></span></p>
</s:Blk-Author><s:Body s:type="POL-GROUP" s:id="2949"><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">v mene skupiny S&amp;D</p>
</s:Body>
<s:Blk-Author><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-weight="bold"><s:Author s:id="1934">Daniel Cohn-Bendit</s:Author>, <s:Author s:id="28233">Rebecca Harms</s:Author></span></p>
</s:Blk-Author><s:Body s:type="POL-GROUP" s:id="1107"><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="70.9pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt">v mene skupiny Verts/ALE</p>
</s:Body>
</s:Blk-Title-Cover><s:Num-PE-List><s:Num-PE>PE441.862v01-00</s:Num-PE>}<s:Num-PE>PE441.864v01-00</s:Num-PE>} RC1</s:Num-PE-List></s:Cover><s:Section><s:Title-Section><p s:margin-bottom="36pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-weight="bold">Uznesenie Európskeho parlamentu o EÚ 2020</span></p>
</s:Title-Section><p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"><span s:font-style="italic">Európsky parlament,</span></p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na oznámenie Komisie o posilnení koordinácie hospodárskej politiky (KOM(2010)250), </p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na nariadenie Rady, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   – so zreteľom na závery predsedníctva po poslednom stretnutí Európskej rady 25. a 26. marca,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na závery predsedníctva po zasadnutiach Európskej rady v marci 2000, marci 2001, marci 2005, marci 2006, marci 2007 a v decembri 2009,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na zasadnutie hláv štátov alebo predsedov vlád krajín eurozóny zo 7. mája 2010,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na rozhodnutia Rady ECOFIN z 9. mája 2010,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (<s:anchor-com s:id="3" s:family="COM" s:type="COM" s:year="2010" s:number="2020">KOM(2010)2020</s:anchor-com>).</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na vyhodnotenie lisabonskej stratégie, ktoré vypracovala Komisia (SEK (2010) 114),</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2010 o EÚ 2020<s:footnote><p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"> Prijaté texty, <s:anchor s:id="4" s:family="TA" s:type="P7-TA" s:year="2010" s:number="0053">P7_TA-PROV(2010)0053</s:anchor>.</p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"> </p>
<p s:margin-bottom="0pt" s:margin-left="0pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt"> </p>
</s:footnote>,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na článok 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ),</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">–   so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">A. keďže vzhľadom na pretrvávajúcu závažnosť finančnej, hospodárskej a sociálnej krízy sú očakávania týkajúce sa novej stratégie EÚ 2020, ktorú musí schváliť Európska rada v júni 2010, veľmi vysoké,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">B.  keďže mnohé členské štáty sa ešte stále musia bojovať so stúpajúcou mierou nezamestnanosti, ktorá sa môže dotknúť až 28 miliónov osôb žijúcich v EÚ, ak sa nenájde riadne politické riešenie v strednodobom výhľade, čo vyvoláva nesmierne sociálne a ľudské problémy; keďže kríza zničila milióny pracovných miest a zhoršila neisté podmienky zamestnávania a chudobu; keďže 16 % obyvateľov EÚ je vystavených riziku chudoby, 9,6 % obyvateľov je nezamestnaných a 8 % obyvateľov je považovaných za pracujúcich chudobných;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">C. keďže zmena klímy, strata biodiverzity a ničivé vyčerpanie prírodných zdrojov zásadným spôsobom spochybňujú súčasné neudržateľné vzory výroby, distribúcie a spotreby, čo si žiada nový udržateľný model rozvoja,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">D. keďže lisabonská stratégia oprávnene stanovila za cieľ vytvorenie znalostnej ekonomiky s vysokou konkurencieschopnosťou, ktorá by dokázala zabezpečiť udržateľný rast, väčší počet lepších pracovných miest, lepšiu sociálnu súdržnosť a ochranu životného prostredia, ale keďže nedosiahla svoje ciele;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">E.  keďže v Lisabonskej zmluve je stanovené, že Únia vymedzuje a uskutočňuje svoju vonkajšiu činnosť s cieľom podporovať trvalo udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj rozvojových krajín s hlavným cieľom odstrániť chudobu, ako aj povzbudzovať integráciu všetkých krajín do svetového hospodárstva,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">F.  keďže Rada po niekoľkých mesiacoch zbytočného a nákladného váhania, v dôsledku ktorého sa závažne zhoršila fiškálna kríza eurozóny, schválila balík opatrení na zachovanie finančnej stability v Európe vrátane finančného stabilizačného mechanizmu s celkovým objemom až do 500 miliárd EUR,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">G.<span s:font-style="italic"> </span>keďže menová únia, ktorú charakterizuje absencia rámca riešenia krízy pre vysoko zadlžené krajiny a cezhraničné finančné inštitúcie, ako aj neexistencia koordinovaných anticyklických fiškálnych politík, je veľmi zraniteľná voči vnútorným aj vonkajším otrasom,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">1.  vyjadruje svoje hlboké sklamanie nad hlavnými zložkami novej stratégie EÚ 2020, ktorú schválila Európska rada 26. marca;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">2.  domnieva sa, že Európska rada premeškala historickú príležitosť vziať si zo súčasnej krízy ponaučenie a vypracovať skutočne prezieravú, ambicióznu a ucelenú stratégiu;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">3.  zdôrazňuje, že stratégia EÚ 2020 musí postaviť Európu do čela zelenej revolúcie 21. storočia, ktorá musí dosiahnuť súlad medzi ľudským rozvojom a fyzikálnymi limitmi planéty Zem;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">4.  žiada preto, aby sa zameranie celkového cieľa stratégie EÚ 2020 odklonilo od výhradného dosahovania rastu HDP smerom k širšej politickej koncepcii budúcnosti EÚ ako sociálnej a udržateľnej Únie, ktorá stavia ľudí a ochranu životného prostredia do centra tvorby politiky a sleduje vytváranie blaha a najlepších možností pre všetkých; v tomto zmysle zdôrazňuje, že konkurencieschopnosť nie je sama osebe cieľom;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">5.  domnieva sa, že nová stratégia by mala okrem HDP zahrňovať súbor indikátorov blahobytu, ako aj indikátorov, ktoré zohľadňujú širšie externé hospodárske účinky a tlak vyvíjaný na životné prostredie a že tieto indikátory by mali byť definované, prijaté a vyhodnocované prostredníctvom demokratických a inovačných postupov;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">6.  pripomína svoje predchádzajúce výzvy na vypracovanie jednotnej a ucelenej stratégie rozvoja Európy, v ktorej by bol jasne vymedzený smer hospodárskeho rozvoja s cieľom vybudovať lepšiu, spravodlivejšiu a udržateľnejšiu spoločnosť, v ktorej bude blahobyt lepšie rozdelený medzi všetkých, a k ochrane proti chamtivosti a excesom finančného sektora; pripomína svoju žiadosť o zjednotenie prekrývajúcich sa stratégií, ktorými by sa Európa mala v súčasnosti riadiť, najmä stratégie EÚ 2020, stratégie udržateľného rozvoja a Paktu stability a rastu (PSR); vyjadruje poľutovanie nad tým, že Európska rada odmietla tento prístup a problém nesúdržnosti medzi politikami nechala nevyriešený;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">7.  domnieva sa však, že v nadchádzajúcom desaťročí bude EÚ čeliť rôznym výzvam, pokiaľ ide o zaručenie jej hospodárskeho a sociálneho pokroku vrátane nežiaducich následkov recesie, a verí, že tieto výzvy si vyžiadajú hĺbkové preskúmanie mechanizmov, prostredníctvom ktorých sa majú splniť ciele v oblasti nezamestnanosti a v sociálnej oblasti v Európe;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">8.  pokladá súčasnú fiškálnu krízu v eurozóne – pričom 13 zo 16 členských štátov v súčasnosti nedokáže plniť kritériá PSR a vzhľadom na prognózy ECB, že do roku 2011/2012 ich nebude plniť žiadny členský štát, a na rastúce pravidelné špekulatívne útoky zamerané na štátne dlhopisy – za jasný znak závažných nedostatkov súčasnej politiky EÚ v oblasti koordinácie hospodárstva, ktorá spočíva najmä vo fiškálnom upevňovaní a dohľade; zdôrazňuje, že s cieľom obnoviť tvorbu pracovných príležitostí a dosiahnuť ciele udržateľnej hospodárskej a sociálnej súdržnosti by sa malo uprednostňovať riešenie pretrvávajúcich a závažných makroekonomických nerovností a rozdielov konkurencieschopnosti v rámci eurozóny; víta v tejto súvislosti skutočnosť, že Komisia túto nevyhnutnosť uznala vo svojom oznámení o koordinácii hospodárskej politiky;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">9.  víta rozhodnutie Rady posilniť riadenie eurozóny pomocou nových nástrojov, aby bolo možné čeliť problémom, ktoré odhalila kríza, ako aj rozhodnutia o vykonávaní balíka na podporu Grécka, o vytvorení európskeho mechanizmu finančnej stabilizácie, o posilnení hospodárskej správy, regulácii finančných trhov a o boji proti špekuláciám; konštatuje, že Rada dosiaľ uplatňovala hlavnú zásadu, že problémy eurozóny by sa mali riešiť riešeniami eurozóny; domnieva sa, že tieto nové nástroje by mali taktiež posilniť koordináciu hospodárskych politík medzi všetkými členskými štátmi EÚ nad rámec dohľadu, so zameraním na proaktívnu koordináciu hospodárskych politík vrátane posilnených mechanizmov správy s cieľom plniť stratégiu EÚ 2020; v tejto súvislosti ľutuje, že hoci Komisia predkladala rozsiahle návrhy na posilnenie rozpočtového dohľadu, nenavrhla dostatočne relevantné riešenia na obnovu a posilnenie dlhodobej miery hospodárskeho rastu smerom k presne cielenej koordinácii hospodárskej politiky, ktorej realizácia je zameraná na rozvoj spoločnej rozpočtovej stratégie v rámci komplexnej stratégie EÚ 2020;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">10. zdôrazňuje, že dosiahnutie udržateľných verejných financií vyžaduje nielen zodpovedné výdavky, ale aj primerané a sociálne spravodlivé zdaňovanie; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby navrhla súbor opatrení, ktoré pomôžu členským štátom obnoviť rovnováhu verejných účtov a financovať verejné investície prostredníctvom eurobondov, úniovej dane z finančných transakcií, ekologických daní, progresívnych bankových poplatkov, automatickej výmeny informácií a opatrení na boj proti daňovým rajom; domnieva sa, že Komisia by mala tiež pomôcť členským štátom preorientovať sa z daňového súťaženia medzi členskými štátmi na daňovú spoluprácu vrátane vypracovania rozvrhu zavedenia spoločného konsolidovaného daňového základu pre príjmy právnických osôb a mechanizmu na zabezpečenie minimálnej potrebnej koordinácie sadzby dane z príjmu právnických osôb na podobnom základe, aký sa v súčasnosti uplatňuje na DPH;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">11. vyzýva preto pracovnú skupinu, ktorú vytvorila Európska rada v marci 2010, aby predložila konkrétne návrhy dôkladnejšej a obsiahlejšej hospodárskej koordinácie; domnieva sa, že tieto by mali v súlade s článkami 121 a 136 ZFEÚ zahŕňať sériu usmernení s cieľom rozvíjať koordinované a harmonizované anticyklické fiškálne politiky, ako aj ďalšie mechanizmy solidarity EÚ zamerané na riešenie vnútornej nerovnováhy, nerovnomerných otrasov, zvýšenie konvergencie a zlepšenie účinnosti čerpania zdrojov; </p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">12. ľutuje, že Európska rada vo svojich záveroch nezohľadnila skutočnosť, že súčasný krehký proces obnovy sa musí v plnej miere odraziť v novej stratégii do roku 2020, a to zostavením zosúladenej a komplexnej politickej agendy, ktorá do tejto stratégie plne začlení pozíciu makroekonomickej politiky tak, aby zaručila, že nutná konsolidácia rozpočtov neohrozí realizáciu stratégie, najmä pokiaľ ide o boj proti nezamestnanosti, ako aj primerané a dobre skoordinované investície do infraštruktúry a znalostí; je znepokojený závermi Rady z 9. mája, v ktorých Rada vyzýva na odhodlaný záväzok zabezpečiť urýchlenú fiškálnu konsolidáciu, čo naruší politické záväzky stanovené v stratégii EÚ 2020, ohrozí zachovanie  silných a spravodlivých sociálnych štátov a ohrozí zatiaľ krehký proces oživenia, a teda v strednodobom horizonte spôsobiť stratu ďalších miliónov pracovných miest;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">13. zdôrazňuje, že nedávne udalosti, ktoré sa týkajú vládnych swapov na úverové zlyhanie používaných finančnými špekulantmi a ktoré vo viacerých prípadoch spôsobili bezdôvodne vysokú úroveň prirážok niektorých štátov, naliehavo pripomenuli skutočnosť, že nedostatky a nestabilnosť finančného regulačného rámca a rámca v oblasti dohľadu majú negatívne dôsledky pre udržateľnosť hospodárstiev a stabilitu eurozóny; dôrazne podporuje urýchlené prijatie posilneného a ambiciózneho európskeho finančného rámca v oblasti dohľadu, ktorý by zabezpečil primeranú reguláciu a dohľad nad všetkými finančnými produktmi, transakciami a inštitúciami v EÚ; zdôrazňuje, že potreba transparentnosti trhu a posilnenej európskej regulácie nie je len záležitosťou účinného trhového dohľadu, ale aj európskej suverenity;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">14. berie na vedomie päť hlavných cieľov, ktoré schválila Európska rada v súvislosti s mierou zamestnanosti, podmienkami výskumu a rozvoja, znižovaním emisií skleníkových plynov, zvyšovaním úrovne vzdelania a presadzovaním sociálneho začlenenia; ľutuje, že tieto hlavné ciele nie sú vypracované ako časť jednotnej a ucelenej stratégie udržateľného rozvoja, v ktorej by boli spojené programy hospodárskej, sociálnej a environmentálnej politiky; vyjadruje poľutovanie nad tým, že väčšina týchto cieľov nie je dostatočne ambiciózna, a že pre niektoré z nich neexistujú osobitné ukazovatele, čo predstavuje krok späť pri takých dôležitých témach ako je sociálne začlenenie, vzdelávanie a boj proti chudobe;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">15. berie na vedomie hlavný cieľ zameraný na mieru zamestnanosti mužov a žien; ľutuje, že v tomto cieli sa nezohľadňuje kvalita pracovných miest; opakuje, že kvalitná zamestnanosť by mala byť  kľúčovou prioritou stratégie do roku 2020, a že intenzívnejšie zameranie sa na dobré fungovanie trhov práce na vnútroštátnej aj európskej úrovni a na sociálne podmienky je nevyhnutné na zlepšenie zamestnanosti; vyzýva preto na nový legislatívny program na posilnenie práv zamestnancov a zlepšenie pracovných podmienok vrátane revízie smernice o vysielaní pracovníkov a nových alebo revidovaných smerniciach o minimálnom príjme, pracovnom čase, svojvoľnom prepúšťaní jednotlivcov, o informovaní a konzultáciách, uznávaní odborov, cezhraničných kolektívnych dohodách, rovnakom zaobchádzaní s netypickými pracovníkmi, rovnakej mzde a pracovných inšpekciách; okrem toho sa domnieva, že nová stratégia musí klásť podstatne väčší dôraz na kvalitu pracovných miest a dôstojnú prácu vrátane boja proti neistej a nepriznanej práci a vytvárania podmienok na vyváženie pracovného a rodinného života, ako aj zabezpečenia toho, aby ľudia, ktorí sú v súčasnosti vylúčení z trhu práce, mohli k nemu získať prístup;  vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj postoj a prestala riešiť túto oblasť len prostredníctvom oznámení a urýchlene predložila hlavné legislatívne podnety na ochranu práv pracovníkov;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">16. v tejto súvislosti naliehavo vyzýva Európsku radu a Komisiu, aby vymedzili a prijali ambicióznu a agendu dôstojnej práce, ktorá bude zahŕňať aj cieľ týkajúci sa životného minima;  žiada sociálnych partnerov, aby v spolupráci s Komisiou navrhli spoločné európske iniciatívy na boj proti sociálnemu dumpingu a zníženie počtu pracujúcich chudobných; naliehavo vyzýva Komisiu, aby každoročne zverejňovala ukazovatele súvisiace s kvalitou zamestnania, ako to odsúhlasila Rada;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">17. 17. zdôrazňuje, že nadmerné znižovanie miezd zároveň brzdí rast príjmov domácností, a tým aj súkromnú spotrebu; preto varuje pred tým, aby sa umiernenosť v oblasti miezd vnímala ako hlavný prostriedok na dosiahnutie cenovej stability; pripomína, že zvýšená celosvetová hospodárska súťaž už prispela k tlaku na znižovanie miezd, zatiaľ čo vyššie ceny surovín znížili kúpnu silu spotrebiteľov v EÚ;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">18. vyjadruje želanie, aby členské štáty, Rada, Komisia a Parlament prijali do konca roka ambicióznu stratégiu ekologických pracovných miest, v ktorej budú stanovené rámcové podmienky na využitie zamestnanostného potenciálu udržateľnejšej ekonomiky založenej na znalostiach a inováciách a zabezpečenie sociálnej spravodlivosti prechodu na takúto ekonomiku, ktorý bude prospešný pre každého Európana; domnieva sa, že takáto stratégia by mala zahŕňať investície do odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania na podporu rozvoja pracovníkov a toho, aby mohli v prípade potreby zmeniť pracovisko,  rámcovú dohodu o zabezpečení počas zmeny pracovného miesta vrátane práva na odbornú prípravu a dostatočné sociálne zabezpečenie v čase zmeny pracovného miesta, dohodu medzi sociálnymi partnermi o práve na celoživotné vzdelávanie a odbornú prípravu na pracovisku;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">19. pripomína hlavné ciele v oblasti zlepšenia vzdelávania;  vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú číselne vyjadrené ciele, a naliehavo vyzýva Európsku radu, aby stanovila cieľ na dosiahnutie stopercentného ukončenia stredoškolského vzdelania, ako i jasné kvalitatívne ciele a indikátory pre základné a stredoškolské vzdelanie;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">20. víta skutočnosť, že Európska rada navrhuje sociálne začleňovanie, najmä prostredníctvom zníženia chudoby, ako prioritu, ale hlboko ľutuje nedostatok jasných cieľov a iniciatív k tejto otázke;  domnieva sa, tento cieľ je jedným z hlavných cieľov stratégie EÚ 2020; vyzýva na ambicióznu dlhodobú stratégiu boja proti chudobe s ďalekosiahlymi cieľmi zníženia chudoby vrátane chudoby žien, detí a starších ľudí a zamestnaných vrátane koordinovanej stratégie bývania v Európe; v tejto súvislosti zastáva názor, že stratégia EÚ 2020 by mala výslovne zahrňovať ambiciózne ciele zníženia chudoby o polovicu každých päť rokov (napr. dosiahnutie cieľovej úrovne chudoby 8,5 % do roku 2015 a 4 % do roku 2020) a zníženie nerovnosti a konkrétne zmenšenie priepasti medzi bohatými a chudobnými; domnieva sa preto, že chudoba musí byť meraná ako „relatívna chudoba“, aby sa mohli identifikovať tí, ktorým hrozí vylúčenie a že Giniho index by mal byť explicitný nástroj stratégie EÚ 2020;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">21. v súvislosti s cieľom znižovania chudoby pripomína svoje predchádzajúce návrhy na cieľ EÚ pre systémy minimálneho príjmu a príspevkové systémy na náhradu príjmu podporujúce príjmy vo výške aspoň 60 % mediánového národného príjmu a dohodu na časovom pláne  dosiahnutia tohto cieľa vo všetkých členských štátoch;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">22. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na základe rámcových cieľov miery zamestnanosti a znižovania chudoby vytvorili súbor čiastkových cieľov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, na ktoré sa nadviaže konkrétnymi politikami a mechanizmami monitorovania vrátane ukazovateľov;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">23. pripomína, že verejné služby, najmä sociálne služby, sú kľúčovým prvkom sociálneho začleňovania; zdôrazňuje, že miestne, regionálne a vnútroštátne orgány dostali na poskytovanie týchto služieb široké právomoci; ľutuje nedostatočnú pozornosť venovanú službám všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sú základným kanálom pre investície alebo poskytovanie základných služieb občanom a ekonomike; pripomína, že verejní poskytovatelia takýchto služieb už dlho požadujú väčšiu právnu istotu  v súvislosti so zásadami subsidiarity a miestnej samosprávy; preto vyzýva Komisiu, aby, s ohľadom na nové ustanovenia zmluvy, predložila komplexnú analýzu doterajších vplyvov liberalizácie a legislatívny rámec,</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">24. ľutuje, že hlavné ciele definované Európskou radou nezahŕňajú rodovú rovnosť ako kľúčový cieľ stratégie EÚ 2020; preto vyzýva na vytvorenie legislatívneho programu rodovej rovnosti s cieľom odstrániť existujúcu priepasť medzi mzdami mužov a žien a zabezpečiť plnú účasť žien na pracovnom trhu, a zároveň podporovať možnosti pracovnej kariéry žien, okrem iného prostredníctvom:</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">     -    zníženia rozdielov platov medzi mužmi a ženami na úroveň 0 – 5 % do roku 2020;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">     -    navrhnutia zmien a doplnenia existujúcej legislatívy;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="17.85pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-17.85pt">     -    začatia konaní za porušenie postupov v prípade členských štátov, ktoré túto zásadu      neuplatňujú;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="36pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-14.7pt">-   - zvýšenia snahy o zosúladenie pracovného a rodinného života zabezpečením prístupných, cenovo dostupných, pružných a veľmi kvalitných služieb a zároveň zachovanie práv sociálneho zabezpečenia, najmä prístupnosti zariadení poskytujúcich starostlivosť o deti s cieľom zabezpečiť 50 % potrebnej starostlivosti o deti vo veku od 0 do 3 rokov a 100 % starostlivosti o deti vo veku viac ako 3 roky a zlepšený prístup k starostlivosti o iné závislé osoby;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="36pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-14.7pt">-   stanovenia cieľa na dosiahnutie 75 % zamestnanosti žien vrátane najmenej  50 % v zamestnaniach poskytujúcich hospodársku nezávislosť, prostredníctvom aktívne upravených politík trhu práce a ustanovení na zladenie pracovného a súkromného života vrátane pružného pracovného času a prístupu k finančne prístupnej a kvalitnej starostlivosti o deti a iné závislé osoby;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">25. konštatuje, že Európska rada pripomenula záväzok EÚ dohodnutý v decembri 2008 znížiť emisie skleníkových plynov o 20 % do roku 2020, zvýšiť dodávky energie z obnoviteľných zdrojov o 20 % a znížiť spotrebu energie o 20 % vďaka energetickej účinnosti; znovu pripomína, že akýkoľvek cieľ znížiť vnútroštátne emisie skleníkových plynov o menej ako 30 % v porovnaní s hodnotami roku 1990 je v rozpore s vedou a nezabráni dramatickým dôsledkom nekontrolovateľnej zmene klímy; domnieva sa, že to navyše ukáže zlyhanie vedúcej úlohy EÚ v politike v oblasti globálnej klímy; trvá na tom, že z dlhodobého hľadiska sú potrebné ďalšie ciele znižovania, že európske politiky by mali byť zamerané na tieto dlhodobé ciele a že ich plnenie by sa malo začať hneď; vyzýva Komisiu, aby navrhla politiky, ktoré zabezpečia hlbokú zmenu vzorov výroby, distribúcie a spotreby podporujúce tieto ciele;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">26. je hlboko znepokojený skutočnosťou, že stratégia 2020 neobsahuje konkrétne dlhodobé či krátkodobé ciele a dokonca ani zmienku o biodiverzite 2020; vyzýva preto na prijatie merateľných cieľov zameraných na zastavenie straty biodiverzity a služieb ekosystémov a na ich obnovenie do roku 2020 tam, kde je to možné; pripomína Komisii, že európski občania od Únie očakávajú, že sa bude usilovať o ekologickejšiu, bezpečnejšiu a zdravšiu spoločnosť; vyzýva Komisiu, aby v legislatívnej oblasti naďalej uplatňovala zásadu znečisťovateľ platí a zásadu predbežnej opatrnosti, ktoré sú kľúčovými predpokladmi úspešného oživenia udržateľného hospodárstva; vyjadruje sklamanie nad doterajším postupovaním stratégie udržateľného rozvoja; vyjadruje poľutovanie nad tým, že činnosť zameraná na redukciu nerovností v oblasti preventívnej zdravotnej starostlivosti a zdravotníctva všeobecne nie je v stratégii do roku 2020 medzi dôležitejšími prioritami;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">27. ľutuje chýbajúcu ambíciu k vytvoreniu skutočnej spoločnej európskej energetickej politiky v rámci stratégie EÚ 2020; zdôrazňuje, že hoci fungovanie vnútorného trhu je kľúčovým cieľom Európy a tretí energetický balík by sa mal čo najskôr implementovať, prílišné zameranie sa na túto časť európskej energetickej politiky bolo na úkor ostatných dvoch cieľov, ktorými sú udržateľný vývoj a bezpečnosť dodávok; zdôrazňuje, že vnútorným trhom sa nedá zaoberať samostatne bez zohľadnenia vonkajšieho rozmeru, a že Európa potrebuje skutočnú spoločnú európsku energetickú politiku, aby mala reálny vplyv na bezpečnosť dodávok energie, zmenu klímy a cenovú dostupnosť energie;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">28. žiada EÚ, aby ako prvý krok k zelenému“ vysoko účinnému hospodárstvu plne založenému na využívaní obnoviteľnej energie do roku 2050 stanovila záväzné ciele na rok 2020 s cieľom znížiť spotrebu energie a zvýšiť podiel obnoviteľných energií a zároveň odstránila technické a netechnické prekážky ďalšieho rozvoja trvalo udržateľných obnoviteľných zdrojov energie;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">29. zdôrazňuje, že udržateľnosť v oblasti životného prostredia závisí od absolútneho zníženia používania surovín; zdôrazňuje, že je potrebné využiť súčasnú hospodársku krízu na posun smerom k vysoko efektívnej ekonomike úplne založenej na obnoviteľnej energii; zdôrazňuje, že ak má európsky priemysel úspešne minimalizovať používanie materiálov bohatých na uhlík ako zdroj energie a celkovo drasticky znížiť používanie prírodných zdrojov, je potrebná rýchla a masívna transformácia; vyzýva preto na prijatie ambiciózneho cieľa zlepšovania účinnosti využívania zdrojov; víta v tejto súvislosti kľúčové iniciatívy Európa efektívne využívajúca zdroje a Priemyselná politika vo veku globalizácie; konštatuje však chýbajúce politické nástroje na dosiahnutie potrebnej zmeny; vyzýva Komisiu, aby predložila svoju analýzu o tom, ako dosiahnuť priemyselný posun smerom k vysoko efektívnej ekonomike úplne založenej na obnoviteľnej energii, zrevidovala svoj pracovný program a predložila návrhy politík; vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že Európska rada prijala len pozíciu o energetickej účinnosti bez zmienky o účinnosti zdrojov;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">30. víta rámec stanovený v stratégii EÚ 2020 na rozvoj digitálnej agendy pre Európu, ale kritizuje, že napriek urgentnej potrebe konania neobsahuje ani stratégia, ani plánovanie na rok 2010, konkrétne opatrenia a ciele na dosiahnutie tejto vízie; vyzýva Komisiu, aby predložila komplexný akčný plán s časovým harmonogramom a cieľmi na dosiahnutie rýchlych a hmatateľných výsledkov pre otvorenú a prosperujúcu digitálnu spoločnosť;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">31. pripomína hlavný cieľ vo výške 3 % HDP v oblasti výskumu a rozvoja; zdôrazňuje, že hlavné projekty výskumu a vývoja, kľúčové investície do energetickej infraštruktúry, nová kompetencia EÚ pre vesmírnu politiku a financovanie inovačnej politiky EÚ, si vyžadujú pevnú, dôveryhodnú a udržateľnú finančnú podporu EÚ, aby sa mohli dosiahnuť kľúčové ciele Únie do roku 2020; v tejto súvislosti sa domnieva, že by mali byť stanovené jasné ciele týkajúce sa nástrojov financovania vhodných pre malé a stredné podniky, ako i podpory otvorených noriem na zaručenie digitálnej interoperability dostupnosti; žiada, aby sa do politík v tejto oblasti jasne začlenili ciele EÚ v oblasti ekoinovácií;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">32. žiada rozsiahlu a rýchlu transformáciu európskeho priemyslu prostredníctvom európskej politiky udržateľného priemyslu zameranej na vytváranie ekologických pracovných miest a účinnejšie využívanie zdrojov; zdôrazňuje, že jej prínosy by mali byť spravodlivo delené a distribuované a mali by byť orientované na zvýšenie kvality života všetkých; domnieva sa, že udržateľný rozvoj európskeho priemyslu si vyžaduje intenzívny dialóg so zamestnancami a pracovníkmi, keďže výhľadová priemyselná politika si vyžaduje inováciu, inteligentnú reštrukturalizáciu, zlepšenie procesov a rozvoj kvalifikačných noriem, a všetkým týmto oblastiam prospieva zapojenie zamestnancov a pracovníkov; pripomína, že tento prechod bude vyžadovať aj opatrenia, ktoré pomôžu pracovníkom v prechode k novej, ekologicky udržateľnej ekonomike;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">33. pripomína, že Únia musí účinnejšie investovať do dopravných infraštruktúr, ako napríklad TEN-T, aby posilnila hospodársky rast, zlepšila sociálnu a teritoriálnu súdržnosť a vytvorila udržateľný a interoperabilný dopravný systém; vyzýva na interoperabilitu medzi druhmi dopravy a rozumné využitie logistiky, keďže dekarbonizácia odvetvia dopravy a jeho udržateľnosť si bude vyžadovať inováciu, nové technológie a finančné zdroje;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt"><span s:font-style="italic">34.</span><span s:font-style="italic"> </span>domnieva, že nová stratégia jednotného trhu by mala byť ústrednou v rámci novej stratégie EÚ 2020; zdôrazňuje, že je potrebné prijať holistický prístup k jednotnému trhu, ktorý by plne zohľadnil obavy občanov, najmä prostredníctvom sociálnych a spotrebiteľsky orientovaných politík;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">35. víta skutočnosť, že Európska rada zdôraznila kľúčovú úlohu spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a politiky súdržnosti pri podpore stratégie EÚ 2020;<span s:font-style="italic" s:font-weight="bold"> </span>žiada o pevné prepojenie stratégie EÚ 2020 s politikou súdržnosti, berúc do úvahy obrovský potenciálny vplyv politiky súdržnosti na dosiahnutie dlhodobých cieľov stratégie EÚ 2020 a na riešenie dôsledkov finančnej krízy udržateľným a sociálnym spôsobom; zdôrazňuje, že politika súdržnosti musí byť kľúčovým prvkom stratégie EÚ 2020 a musí byť politikou pre všetky európske regióny, čím ďalej posilní skutočne európsky vplyv tejto stratégie; trvá na tom, že základné zásady politiky súdržnosti – integrovaný prístup, riadenie na viacerých úrovniach a skutočné partnerstvo – hrajú kľúčovú úlohu pri dosahovaní cieľov stratégie EÚ 2020 a preto by mali byť v rámci nej úplne zaintegrované; zdôrazňuje, že v súlade s Lisabonskou zmluvou musí byť aj teritoriálna súdržnosť integrovanou súčasťou stratégie EÚ 2020;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">36. zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa nadchádzajúce reformy SPP a politiky súdržnosti vykonali s jasným zámerom prispieť k realizácii cieľov stanovených v stratégii na rok 2020; pripomína v tejto súvislosti, že cieľom reformy SPP do roku 2013 by mala byť ekologicky, hospodársky a sociálne udržateľná poľnohospodársku politiku sústreďujúca sa na potravinovú bezpečnosť, zmenu klímy, územnú súdržnosť, ochranu životného prostredia, rast a zamestnanosť vo vidieckych oblastiach;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">37. zdôrazňuje, že rybné hospodárstvo (prírodný lov, ako aj akvakultúra) je jedným z najdôležitejších pilierov potravinovej bezpečnosti Európskej únie, a že jeho udržateľnosť a stabilita musia byť preto zabezpečené, aby v budúcnosti kvalitatívne a kvantitatívne prispel k potrebám viac ako polovice miliardy Európanov prostredníctvom výrobkov rybolovu;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">38. ľutuje nedostatočnú pozornosť venovanú vonkajšiemu rozmeru v rámci stratégie EÚ 2020; vyzýva Komisiu, aby založila svoju obchodnú stratégiu pre Európu 2020 na multilaterálnom prístupe s cieľom transformovať obchodnú politiku EÚ na skutočný mechanizmus tvorby pracovných miest, odstraňovania chudoby a udržateľného rozvoja na celom svete; je pevne presvedčený, že jednotnosť medzi vnútornými a vonkajšími aspektmi politík EÚ je nevyhnutná, a že tvorba novej obchodnej politiky musí byť jednotná so silnou priemyselnou politikou tvorby pracovných miest, aby sa zabezpečil hospodársky rast a tým vytvoril ďalšie a lepšie pracovné miesta;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">39. vyzýva Komisiu, aby s Európskym parlamentom a občianskou spoločnosťou začala začiatkom roka 2008 dialóg o prioritách EÚ v období po Dauhe, najmä pokiaľ ide o sociálne a environmentálne normy a reformu WTO; ďalej žiada, aby všetky bilaterálne alebo regionálne obchodné dohody EÚ, o ktorých sa rokuje, obsahovali vynútiteľné sociálne a environmentálne ustanovenia, najmä o uplatňovaní základných pracovných noriem a iných aspektov dôstojnej práce, ako stanovila MOP; v tejto súvislosti žiada členské štáty, aby splnili svoje medzinárodné povinnosti a okamžite ratifikovali všetky aktuálne dohovory MOP, najmä dohovor MOP č. 94;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">40. naliehavo žiada Komisiu o širší a komplexnejší prístup ku svojej vonkajšej činnosti v súlade s koncepciou EÚ v oblasti súdržnosti politík v prospech udržateľnosti; pripomína, že nové ustanovenie Lisabonskej zmluvy uvádza, že spoločná obchodná politika sa musí vykonávať pri plnom dodržiavaní zásad a cieľov vonkajšej činnosti Únie; žiada o pevné spojenie stratégie EÚ 2020 a budúcej obchodnej stratégie EÚ a jej akčného plánu na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">41.<span s:font-style="italic" s:font-weight="bold"> </span>zdôrazňuje, že je zásadné, aby sa do roku 2020 a neskôr zvýšil objem oficiálnej rozvojovej pomoci pre rozvojové krajiny, ako aj zlepšiť účinnosť programov pomoci, ale aj zabezpečiť súlad politiky vrátane boja proti daňovým rajom, vyhýbaniu sa daniam a nezákonným finančným tokom, ktoré majú negatívny vplyv na udržateľný rozvoj chudobných krajín; zdôrazňuje, že posilnenie rozvojovej spolupráce nie je len cieľom samým osebe, ale zároveň podporuje rozvoj nových obchodných partnerov pre EÚ v prospech občanov EÚ, ako aj rozvojových krajín; domnieva sa, že je kľúčové, aby sa cieľ globálneho odstránenia chudoby nenarušil inými politikami EÚ; poukazuje na požiadavku na takúto jednotnosť politiky rozvoja zakotvenú v článku 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; domnieva sa, že politiky EÚ s vonkajším vplyvom musia byť navrhnuté tak, aby podporovali udržateľné potreby rozvojových krajín na boj proti chudobe a zaručovali slušné príjmy a živobytie a plnenie základných ľudských práv vrátane rodových, sociálnych a ekologických práv;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">42. zdôrazňuje potrebu dôkladnej revízie obchodnej stratégie Komisie nazvanej Globálna Európa s cieľom podporiť spoluprácu na záväzných normách platných pre sociálne a ekologicky udržateľné obchodné vzťahy;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">43. 43. trvá na tom, že ak má byť stratégia Európa 2020 dôveryhodná, je potrebná väčšia kompatibilita a dopĺňanie sa medzi vnútroštátnymi rozpočtami 27 členských štátov EÚ a rozpočtom EÚ; zdôrazňuje väčšiu úlohu, ktorú by mal hrať rozpočet EÚ v tejto súvislosti prostredníctvom združovania zdrojov; domnieva sa preto, že rozpočet EÚ po roku 2013 by sa mal zamerať na kľúčové politické priority tejto stratégie a mal mať za cieľ zvýšenie úrovne výdavkov EÚ na schválený strop vlastných zdrojov na úrovni 1,24 % hrubého národného dôchodku (platby) a 1,31 % (záväzky); trvá na tom, aby Komisia v krátkodobom alebo strednodobom horizonte predložila návrh pred do polovice roka 2010 s cieľom zrevidovať stropy súčasného VFR 2007-13, aby našla dodatočné rozpočtové prostriedky na začatie vykonávania cieľov stratégie EÚ 2020, najmä v súvislosti s financovaním navrhovaných hlavných iniciatív; zároveň zdôrazňuje potrebu ďalšieho hľadania nových nástrojov financovania EÚ, ako napríklad eurodlhopisov (eurobonds), ako aj nového systému financovania rozpočtu EÚ vrátane dane z finančných transakcií a zelených daní; okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné, aby rozpočet EÚ a všetky zdroje financovania odrážali potrebu financovať prechod na environmentálne udržateľnú ekonomiku;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">44. zdôrazňuje, že stratégia EÚ 2020 môže byť dôveryhodná len v prípade, ak bude mať k dispozícii dostatok financií; ľutuje, že túto otázku nerieši ani Európska rada ani Komisia; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že ak sa v niektorých hospodársky riadne odôvodnených prípadoch ako účinné riešenie preukáže väčšie zasahovanie EIB a väčšie spoliehanie sa na PPP (ako navrhuje Komisia vo svojom oznámení), nemôže to byť riešenie na všetko; okrem toho žiada Komisiu, aby zhodnotila úlohu, ktorú by mohli hrať dlhodobé verejné alebo súkromné investície pri financovaní infraštruktúry potrebnej na vykonanie hlavných iniciatív navrhovaných v stratégii EÚ 2020, ako aj potrebu prispôsobiť európsky regulačný rámec s cieľom podporiť spoluprácu medzi dlhodobými investormi;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">45. berie na vedomie iniciatívy na posilnenie pocitu politickej zodpovednosti za stratégie na vnútroštátnej úrovni; ľutuje však nedostatok návrhov na zabezpečenie lepšej politickej zodpovednosti na európskej úrovni prostredníctvom silnej európskej legislatívnej agendy; a navrhuje, aby pri vykonávaní stratégie EÚ 2020 Komisia prehodnotila tzv. metódu Spoločenstva a využila nástroje, ktoré umožnila Lisabonská zmluva; vyjadruje znepokojenie nad nesúladom metódy, keďže od členských štátov sa očakáva, že do júna 2010 stanovia svoje národné ciele podľa hlavných cieľov a ukazovateľov EÚ, hoci niektoré z nich nebudú do toho času dohodnuté; </p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">46. domnieva sa, že demokratická podpora je veľmi dôležitou podmienkou úspechu, a národné parlamenty musia byť preto aktívne zapojené do vymedzovania a vykonávania stratégie EÚ 2020; v duchu tejto myšlienky sa domnieva, že do vymedzovania a vykonávania stratégie by mali byť aktívne zapojené aj regióny, mestské zastupiteľstvá, sociálni partneri a MVO;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">47. v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby predložila Rade a Európskemu parlamentu pred zasadnutím Európskej rady v júni 2010 úplný zoznam smerníc a nariadení, ktorými sa majú dosiahnuť ciele, ktoré budú vytýčené v rámci novej stratégie;</p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">48. nalieha na Radu, aby uznala kľúčovú úlohu Európskeho parlamentu pri vymedzovaní a vykonávaní stratégie EÚ 2020, ktorá sa má formulovať v medziinštitucionálnej dohode stanovujúcej a formalizujúcej demokratický a efektívny pokrok; ľutuje nedostatok času, ktorý dostal na podnety k integrovaným usmerneniam;<span s:font-style="normal"> pripomína Komisii a Rade zmluvné právo Európskeho parlamentu, podľa ktorého má byť konzultovaný v súvislosti s usmerneniami týkajúcimi sa zamestnanosti;</span></p>
<p s:margin-bottom="12pt" s:margin-left="21.3pt" s:margin-right="0pt" s:margin-top="0pt" s:text-indent="-21.3pt">49. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskej rade a Komisii.</p>
</s:Section></s:Motion>