<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<Story language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><Title>Štrasburg, Brusel a Luxemburg – tri pracoviská Európskeho parlamentu</Title><Topic>Inštitúcie</Topic><PublicationDate>2006-01-10 - 14:28</PublicationDate><Photography href="20060110PHT04164" title="Luxemburg, Brusel a Štrasburg" alt="Luxemburg, Brusel a Štrasburg" ext="jpg" width="659" height="469">Tri mestá - jedna inštitúcia</Photography><Chapo>

Sídlom Európskeho parlamentu je Štrasburg, ale parlamentné výbory pracujú zväčša v Bruseli a generálny sekretariát sídli v Luxemburgu. Toto rozdelenie bolo schválené v roku 1992 na summite v Edinburghu a je zakotvené aj v  Amsterdamskej zmluve (1999). Má  svoje historické opodstatnenie, no z praktického hľadiska nie je vždy ideálne.

</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:div align="justify">
<xhtml:div align="justify">Ak sa chcete stretnúť s nejakým europoslancom v priestoroch Európskeho parlamentu, vždy by ste mali jasne uviesť, kde to bude. Môže sa vám totiž stať, že sa vyberiete do oficiálneho sídla Parlamentu v Štrasburgu a dozviete sa, že dotyčná osoba vás čaká v Bruseli (alebo naopak). Prečo teda Európsky parlament pôsobí v troch mestách?</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V roku 1951 sa plánovalo, že všetky inštitúcie novozaloženého Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ESUO) budú sídliť v Bruseli. Súhlasili s tým všetci zakladajúci členovia, okrem belgického premiéra, ktorý údajne preferoval Liège. Keďže rozhodnutie tohto typu bolo potrebné schváliť jednomyseľne, čo sa v prípade Bruselu nepodarilo, voľba nakoniec padla na Luxemburg. To však spôsobilo problémy Parlamentnému zhromaždeniu tohto spoločenstva, pretože v Luxemburgu neboli k dispozícii dostatočne veľké zasadacie priestory. Také sa najbližšie nachádzali v Štrasburgu, v sídle Rady Európy. A tak sa od roku 1952 konajú plenárne zasadnutia Európskeho parlamentu v tomto hlavnom meste Alsaska, ktoré je symbolom francúzsko-nemeckého zmierenia.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Keď v roku 1957 vzniklo Európske hospodárske spoločenstvo (EHS) a aktivity Európskeho spoločenstva uhlia a ocele sa neustále rozširovali, čoraz viac inštitucionálnych aktivít sa začalo presúvať do Bruselu. Finančné a právne inštitúcie, ako aj Dvor audítorov zostali síce v Luxemburgu, no centrom väčšiny aktivít Európskej komisie a Rady sa stalo hlavné mesto Belgicka. Zhromaždenie, ktoré sa v marci 1962 zmenilo na Európsky parlament, sa následne tiež presťahovalo do Bruselu. Po predložení správy konzervatívneho poslanca EP Dereka Praga zo Spojeného kráľovstva v januári 1989 bolo čiastočné presunutie do Bruselu prijaté na oficiálnej úrovni. Cieľom bolo priblížiť Parlament ku Komisii a Rade a racionalizovať jeho fungovanie. Plenárne zasadnutia sa i naďalej konali v Štrasburgu, no dodatočné zasadnutia mohli potom prebiehať v Bruseli. Parlament tak rozšíril svoje pôsobenie do troch miest, čomu je tak dodnes.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div><xhtml:span>Belgicko a Francúzsko sa dlhé roky nemohli dohodnúť na oficiálnom sídle. Stalo sa tak až v roku 1992 na summite Európskej rady v Edinburgu. Belgicko súhlasilo s tým, že Štrasburg sa napokon stane oficiálnym sídlom, v ktorom sa každý rok uskutoční 12 plenárnych zasadnutí. Avšak za predpokladu, že ostatné aktivity (zasadnutia výborov a politických skupín, ako aj dodatočné plenárne zasadnutia) zostanú v Bruseli. Toto rozhodnutie bolo oficiálne potvrdené Amsterdamskou zmluvou (ktorá vstúpila do platnosti v roku 1999). Dnes si už EP neprenajíma auditórium Rady Európy, orgánu, ktorý sa tiež rozšíril. Má dve vlastné snemovne na plenárne zasadnutia, jednu v Štrasburgu a druhú v Bruseli. Jeho generálny sekretariát zostal v Luxemburgu. Argumenty o výbere týchto troch miest aj naďalej vychádzajú na povrch, a to najmä kvôli rozpočtovým a praktickým dôsledkom vyplývajúcim z tohto geografického rozdelenia. Akákoľvek zmena by však vyžadovala jednomyseľnú dohodu v Rade ministrov.</xhtml:span></xhtml:div>

</xhtml:div></Content><Note>



</Note><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20060110STO04172</ns1:ID></REF><Knowmore text-before="more"><Link href="http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html#0112010015" title="Text protokolu">Protokol o sídlach inštitúcií – dodatok k Amsterdamskej zmluve</Link></Knowmore></Story>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>1</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060110PHT04164.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html#0112010015</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>