<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka na hodinu otázok <QREF QID="H-2011-000008">H-000008/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="CS">Rade</INST></TI-DEST><TI-SESSION>Schôdza: januára 2011</TI-SESSION><TI-RULES-EP>článok 116 rokovacieho poriadku</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="96695">Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė</PERSON> <GRPOL GRPOLID="2948">(PPE)</GRPOL></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000008">Vec: Problematika náhrady škody pri ekologických škodách</OBJECT><CONTENT><PARA>Maďarsko, ktoré prednedávnom prevzalo predsedníctvo Rady, bolo minulý rok postihnuté veľkou ekologickou katastrofou – záplavami červeného kalu. Ako jedna z hlavných príčin katastrofy sa uvádzala nenáležitá údržba zariadenia. EÚ nepočíta so žiadnou finančnou pomocou členským štátom v prípade katastrof, ktoré sú spôsobené úmyselným konaním alebo konaním z nedbanlivosti. Ak sú pôvodcovia katastrofy finančne slabí, členské štáty často nie sú schopné niesť finančné následky takýchto nešťastí samy.</PARA><PARA>Nenazdáva sa predsedníctvo Rady, že právne predpisy o projektovaní (predovšetkým v súvislosti s preverením ekologickej únosnosti), údržba a prevádza zariadení s vysokým ekologickým rizikom by sa mali preveriť a sprísniť? Nebolo by tiež vhodné zriadiť v Európskej únii fond, ktorý by sa financoval príspevkami subjektov, ktoré kontrolujú zariadenia s vysokým ekologickým rizikom, a z ktorého prostriedkov by sa neskôr mohli vyplácať náhrady škôd spôsobené týmito zariadeniami (podobne ako pri fonde, ktorý spoločnosť British Petroleum dobrovoľne zriadila na odškodnenie za následky katastrofy v Mexickom zálive)?</PARA></CONTENT></QUEST>