<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU <QREF QID="O-2004-0057">O-0057/04</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v súlade s článkom 108 Rokovacieho poriadku,</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>ktorú položil <PERSON ID="4332">Philippe Morillon</PERSON> v mene <COMMITTEE COMMID="821">Výboru pre rybné hospodárstvo</COMMITTEE></TI-AUTHOR><TI-DEST>Komisii</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0057">Vec: Ekonomika rybného hospodárstva a pohonné hmoty</OBJECT><CONTENT><PARA>Cena pohonnej hmoty v sektore rybolovu sa za posledných osem rokov veľmi zmenila. V rokoch 1996 - 2004 zaznamenala nárast o +82% (od 0,17 €/liter do 0,31  €/liter). Vplyv ceny pohonných látok na výrobné náklady je značný. Napríklad, v prípade traulera kategórie 16-20 metrov, sa strata čistého prebytku výrobných nákladov bude môcť pohybovať v rozmedzí od - 2,5 % až do - 42,1%, na základe výpočtov výrobných nákladov za rok 2003. Treba podotknúť, že v priebehu tohto obdobia sa cena motorovej nafty niekoľkokrát výrazne zvýšila (2000, 2002, 2004).  Dôsledok je o to citeľnejší, že sa tu spája viacero faktorov, predovšetkým : - pohonné hmoty, zníženie počtu výjazdov a zníženie vkladov, čo vedie ku krízovej situácii. To je situácia z leta 2004.</PARA><PARA>Predchádzajúca kríza v rokoch 1993-1994, ešte hlbšia z dôvodu dlhodobého kurzovému prepadu viazaného na vysoké zadĺženie vybavenia lodí,  privodila stupňujúce sa dôsledky:  pozastavenie činnosti lodí ( niekedy aj najnovších); rozoberanie lodí a prestavba vybavenia; útlm obchodu s rybolovom vo viacerých prístavoch; strata pracovných miest viazaných na rybolov a následný vplyv na ekonomiku v priľahlých malých regiónoch; pokles počtu zamestnancov v námorníckych školách a počtu mladých námorníkov; strata vážnosti povolania rybára na mori; oslabenie riadenia a financovania sektoru rybného hospodárstva.</PARA><PARA>Diskusia na úrovni spoločenstva, orientovaná takmer výlučne na „trvaloudržateľné riadenie zdrojov rybolovu tak, aby sa zachovali záujmy budúcich generácií&quot; nie je  akceptovateľná, keďže dochádza k týmto krízovým situáciám. Treba ukázať aj na nedôveru rybárov voči európskym inštitúciám, ktorá je potvrdená každým hlasovaním (a samozrejme je ešte výraznejšia v ťažkých obdobiach). Je to skutočne paradoxná situácia, lebo bez spoločnej politiky rybolovu (PCP) by celé rybárske regióny zmizli z mapy. </PARA><PARA>Začne Komisia zasahovať v prospech vážne postihnutých oblastí? Má záujem ponúknuť návrhy ktoré umožnia, prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, alebo akýmkoľvek iným spôsobom, konjunkturálne zasiahnuť  v krízových obdobiach a tak skutočne zabezpečiť budúcnosť týchto regiónov, ktoré nemajú inú možnosť?  </PARA></CONTENT></QUEST>