<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<Background language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><CoverPage><Title>Týždenník - Zhrnutie plenárneho zasadnutia 12.12. - 15.12. 2005</Title><Topic>Inštitúcie</Topic><PublicationDate>2005-12-15 - 15:05</PublicationDate><Chapo>

Podrobnejšie informácie o schválených správach sa nachádzajú v nasledujúcich článkoch:

</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:ul type="disc">
<xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Parlament zbavil imunity poslanca spochybňujúceho nacistické zločiny</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">EP súhlasí so smernicou o šetrení energie</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Európsky platobný rozkaz</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Batérie, akumulátory a ich odpad</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Rozprava o príprave zasadnutia Európskej rady</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Parlament udelil Sacharovovu cenu za  slobodu myslenia 2005</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Dohoda o uchovávaní telefonických a internetových dát</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Práva telesne postihnutých v leteckej doprave sa posilnia</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Európsky parlament schválil rozpočet Únie na rok 2006</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">EP schválil správu M. Koterca o štátnej podpore regionálneho rozvoja</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Parlament chce prešetriť dohady o tajných väzniciach CIA v EÚ</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">EP hlasoval o legislatívnom programe EK na rok 2006</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Spotrebiteľskú kultúru v nových krajinách EÚ treba podporiť</xhtml:div>
</xhtml:li><xhtml:li>
<xhtml:div align="justify">Ďalšie vystúpenia slovenských poslancov</xhtml:div></xhtml:li></xhtml:ul>

</xhtml:div></Content><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20051206BKG03221</ns1:ID></REF></CoverPage><Section item="001"><Title>Parlament zbavil imunity poslanca  spochybňujúceho nacistické zločiny</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu hlasovaním v utorok 13. decembra zbavilo imunity nezaradeného europoslanca Bruna GOLLNISCHA (NA, FR), obvineného zo spochybňovania zločinov proti ľudskosti, spáchaných nacistickým režimom. Výbor EP pre právne veci, ktorý sa otázkou zaoberal, veľkou väčšinou hlasov odporučil plénu, aby hlasovalo za zbavenie imunity a poslanci v pléne toto odporúčanie podporili</xhtml:strong>.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prípad europoslanca <xhtml:strong>GOLLNISCHA</xhtml:strong> (NA, FR), ktorý sa do EP dostal na kandidačnej listine francúzskeho extrémne pravicového Národného Frontu Jeana-Marie LE PENA, v súčasnosti tiež europoslanca, sa týka jeho vyhlásení, ktoré vyslovil 11. októbra 2004 počas tlačovej konferencie na Lyonskej univerzite, na ktorej v tom čase pôsobil ako profesor japonských štúdií. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Tam spochybnil existenciu plynových komôr a výsledky norimberských procesov, keď uviedol, že historici by mali mať ešte príležitosť preskúmať uvádzané skutočnosti, vrátane počtov ľudí zavraždených v koncentračných táboroch. Jeho interpretácie historických udalostí sa týkali tiež tragédie, ktorá sa odohrala v Katyňskom lese v roku 1940.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Predseda EP Josep <xhtml:strong>BORRELL</xhtml:strong> následne ostro odsúdil Gollnischove výroky a vyzval na uplatnenie právnych postupov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V novembri 2004 začala francúzska justícia proti Gollnischovi trestné stíhanie na základe protirasistických zákonov, ktoré takéto vyhlásenia klasifikujú ako trestný čin. Gollnisch však požiadal EP o obranu jeho imunity a tak francúzske súdne orgány museli počkať na rozhodnutie pléna. Europoslanec sa bráni tým, že nespochybnil zločiny proti ľudskosti spáchané režimom národného socializmu, ale len vyslovil svoje presvedčenie, že prediskutovanie týchto záležitostí by malo byť na historikoch.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Výbor EP pre právne záležitosti 22. novembra 2005 zamietol Gollnischovu žiadosť o obranu imunity z dôvodu, že pri spomínaných vyhláseniach neuplatňoval slobodu prejavu <xhtml:em>"v spojitosti s jeho povinnosťami vyplývajúcimi z postu poslanca Európskeho parlamentu"</xhtml:em>. Poslanecká imunita sa totiž uplatňuje na ochranu Európskeho parlamentu ako inštitúcie, a nie konkrétnych jednotlivcov. Parlament sa nevyjadril k obsahu spomínaných vyhlásení.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Gollnisch v pléne uviedol, že jeho vyhlásenia súviseli s jeho politickým a nie univerzitným mandátom (obraňujúc tak právo na imunitu), a tiež to, že nikdy nepoprel existenciu koncentračných táborov.  Poslanci hovoriaci počas rozpravy v mene dvoch najsilnejších politických skupín - EPP a PES - sa vyslovili za zbavenie imunity.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/omk/sipade3?PUBREF=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2005-0509+0+DOC+XML+V0//SK&amp;L=SK&amp;LEVEL=0&amp;NAV=S&amp;LSTDOC=Y&amp;LSTDOC=N" title="Prijatý text"><ANCHOR ID='1' FAMILY='TA'>Parlament zbavil imunity poslanca  spochybňujúceho nacistické zločiny:</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="002"><Title>EP súhlasí so smernicou o šetrení energie</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Vzhľadom na celosvetový nárast dopytu po energii a súčasný úbytok jej zdrojov plénum EP v druhom čítaní schválilo správu o návrhu smernice, zaoberajúcej sa efektívnosťou využitia energie. Parlamentu sa vopred podarilo dosiahnuť kompromis s Radou a tak šlo už len o formálne potvrdenie textu plénom. Smernica, podľa ktorej majú členské štáty Únie šetriť energiou a využívať ju efektívnejšie než doteraz, by tak mala už čoskoro vstúpiť do platnosti.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kým Výbor EP pre priemysel navrhoval zvýšenie úspory energie v členských krajinách v množstve zodpovedajúcemu 11,5 % objemu energie v nasledujúcich deviatich rokoch po vstupe smernice do platnosti a pôvodný návrh Rady počítal s cieľom 6 % pre 6 rokov, dosiahnutý kompromis, ktorý plénum podporilo a ktorý sa teda prenesie do praxe, hovorí o cieli 9 % počas 9 rokov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Niektorí poslanci vyslovili sklamanie, že tieto ciele nie sú záväzné, ale len indikatívne. Členské krajiny však aj napriek tomu budú musieť vytvárať viacročné programy na zlepšenie energetickej využiteľnosti a stanoviť si národné ciele, týkajúce sa objemu energie, ktorá má byť usporená. Spomínané viacročné plány by mali byť vypracované na tri etapy - do 30. júna 2007, do 30. júna 2011 a do 30. júna 2014.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Cieľom smernice je docieliť zvýšenie úspor pri distribúcii a predaji energie konečnému užívateľovi, a to tak domácnostiam, ako aj verejnému sektoru. Týka sa elektrickej energie, plynu, pohonných látok, aj vykurovacieho oleja.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Výsledkom kompromisu je aj obdobie, ktoré budú mať členské štáty na transponovanie smernice do národných zákonov - kým výbor EP požadoval, aby sa smernica začala uplatňovať v praxi najneskôr rok po jej vstupe do platnosti, zvíťazil postoj Rady, ktorá navrhla stanoviť spomínané obdobie na dva roky. Bol však dohodnutý aj istý ústupok - členské krajiny budú totiž musieť Komisii zaslať ich prvé akčné plány pred 30. júnom 2007.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kompromis na návrh Parlamentu - na rozdiel od pôvodného stanoviska Rady - zahŕňa aj verejný sektor, ktorý má ísť podľa prijatého textu v oblasti spotreby elektrickej energie pozitívnym príkladom. Zlepšiť sa má aj informovanosť konečných užívateľov o možnostiach úspory energie, a to pravidelným zasielaním detailných výpisov ich elektrickej spotreby.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Návrh reaguje na skutočnosť, že zatiaľ čo dopyt po energii celosvetovo rastie, zdrojov z dlhodobého hľadiska ubúda.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="003"><Title>Európsky platobný rozkaz</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament schválil správu poslankyne Arlene McCARTHY (PES, UK) o zriadení Európskeho platobného rozkazu - nového postupu urýchľujúceho vymáhanie medzištátnych platobných pohľadávok v rámci EÚ. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V praxi má poskytnúť možnosť dosiahnuť zaplatenie doposiaľ nezaplatených účtov, ktoré vznikli napríklad pri nákupe cez internet. Najviac by z novej legislatívy mohli profitovať predovšetkým malí a strední podnikatelia, ktorým by to uľahčilo podnikanie. EPR sa má vzťahovať len na pohľadávky, ktorých opodstatnenosť a existencia sú jasne preukázateľné a nemôžu byť právne spochybnené.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link><Link href="imp://IPR/20051207IPR03312-EN" title="Payment Orders: the European way"><ANCHOR ID='4' FAMILY='IM-PRESS'>Článok (v anglickom jazyku):</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="004"><Title>Batérie, akumulátory a ich odpad</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu prerokovalo a v druhom čítaní schválilo správu Johannesa BLOKLANDA (IND/DEM, NL) o návrhu smernice, zaoberajúcej sa odpadom z batérií a akumulátorov. Hlavným cieľom je znížiť nepriaznivý dopad odpadov z batérií na životné prostredie na minimum a prispieť tak k ochrane životného prostredia. Poslanci diskutovali aj o výbere právneho základu pre danú smernicu.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Napriek tomu, že niektorí poslanci vo viacerých pozmeňujúcich návrhoch žiadali oveľa prísnejšie podmienky, nepodarilo sa Parlamentu prehlasovať tzv. spoločnú pozíciu Rady, podľa ktorej majú byť zakázané len batérie obsahujúce viac než 0,0005% ortuti a 0,002% kadmia. Jedným z návrhov, ktorý neprešiel, bola napríklad požiadavka spravodajcu Bloklanda zakázať aj batérie obsahujúce 0,004% olova. Ortuť, olovo, aj kadmium, ktoré sú obsiahnuté v batériách, sú vysoko toxické látky, škodlivo vplývajúce na zdravie človeka.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Čo sa týka konečných spotrebiteľov, poslanci odsúhlasili, aby distribútori informovali spotrebiteľov o možnosti vyhadzovania použitých batérií a akumulátorov priamo v predajniach. S cieľom umožniť spotrebiteľom správne sa pri kúpe batérií rozhodnúť, má byť ich kapacita jasne uvedená. Distribútori majú mať povinnosť vziať od spotrebiteľov späť použité prenosné batérie bez poplatkov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Plénum nezmenilo zberné ciele navrhnuté Radou - 25% pre prenosné batérie po 6 rokoch a 45% po 10 rokoch. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Po hlasovaní v Parlamente dostane slovo opäť Rada. Ak nebude súhlasiť s pozmeňujúcimi návrhmi prijatými Parlamentom, bude nasledovať tzv. zmierovacie konanie (conciliation). Smernica má vstúpiť do platnosti v deň publikácie v Úradnom vestníku a členské štáty dostanú následne dva roky na to, aby ju transponovali do národných zákonov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rozprave k tomuto bodu vystúpila medzi inými aj slovenská europoslankyňa Irena <xhtml:strong>BELOHORSKÁ</xhtml:strong> (NI, SK). Smernica by sa podľa nej mala v prvom rade zamerať na rozvoj výskumu v tejto oblasti a hľadanie vhodných náhrad, a nie na reštriktívne zakázanie batérií, ktoré obsahujú nebezpečné látky. Nie je podľa nej rozumné opierať sa pri reštrikcii o jediný údaj - hmotnosť - a nevšímať si použitie batérie. "<xhtml:em>Musíme vedieť, čo je väčšie riziko - či použitie rizikovej batérie, alebo jej vyradenie z obehu"</xhtml:em>,<xhtml:em> </xhtml:em>uviedla Belohorská. Ako príklad uviedla použitie batérií pri bezpečnostnom osvetlení lietadiel, alebo vo výťahovom bezpečnostnom systéme, ktoré by boli podľa jej slov na základe prerokovávaných návrhov zakázané. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Odporúčala tiež sústrediť sa na dokonalý zber použitých batérií a lepšiu komunikáciu s obyvateľstvom. Občan podľa nej musí vedieť, že batéria nepatrí medzi bežný odpad. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Na záver sa vyjadrila tiež k otázke výberu právneho základu smernice, v ktorom sa priklonila k návrhu dvojitého právneho základu. Ten totiž podľa nej spája obidva ciele: ochranu životného prostredia a nerušený pohyb tovaru.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link><Link href="imp://IPR/20051206IPR03226-EN" title="MEPs: Don't throw your batteries in the dustbin"><ANCHOR ID='6' FAMILY='IM-PRESS'>Článok (v anglickom jazyku):</ANCHOR></Link></Knowmore></Section><Section item="005"><Title>Rozprava o príprave zasadnutia Európskej rady</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu si v stredu 14. decembra vypočulo vyhlásenie Rady EÚ a Európskej komisie o prípravách zasadnutia Európskej rady naplánovaného na 15. a 16. decembra 2005 v Bruseli. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako prvý rečník mal v pléne vystúpiť zástupca Rady, britský minister Douglas <xhtml:strong>ALEXANDER</xhtml:strong>, ten však neprišiel včas a tak vystúpil ako prvý v poradí predseda Európskej komisie José Manuel <xhtml:strong>BARROSO</xhtml:strong>, ktorý si s ním vymenil poradie. Po Douglasovi Alexandrovi, ktorý v mene Rady veľmi všeobecne oboznámil poslancov s cieľmi summitu vystúpil predseda EP Josep <xhtml:strong>BORRELL</xhtml:strong> (PES, ES). Vyjadril poľutovanie nad tým, že britský minister <xhtml:em>"premárnil príležitosť"</xhtml:em> informovať Parlament o konkrétnostiach nového návrhu rozpočtu EÚ na obdobie rokov 2007-2013, ktorý má byť dnes predstavený. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Hans-Gert <xhtml:strong>POETTERING</xhtml:strong> (EPP-ED, DE) hneď v úvode okomentoval neskorý príchod Douglasa <xhtml:strong>ALEXANDRA</xhtml:strong>. Ako ironicky poznamenal, opäť to len ukázalo, že politicky je Rada vždy neskoro. Takisto vyslovil kritiku, že zástupca Rady neinformoval plénum o návrhoch, ktoré predložia na zajtrajšom summite. Ostro kritizoval aj fakt, že hoci Veľká Británia v júni, ako aj počas celého svojho predsedníctva, deklarovala podporu výskumu a vzdelávaniu, táto podpora vôbec nie je reálne odzrkadlená v návrhu rozpočtu EÚ, ktorý Británia presadzuje. Navrhované prostriedky podľa neho vôbec nevyjadrujú solidaritu pre všetky krajiny Únie a vytvárajú základ pre rozdelenie členských štátov na dve kategórie, čo podľa neho nie je akceptovateľné. Predsedu komisie pochválil za list, ktorý v októbri zaslal britskému predsedníctvu. V otázke britského rabatu uviedol, že na neho nesmú doplácať krajiny strednej Európy. Rada má podľa jeho slov brať Európsky parlament a jeho legislatívnu činnosť vážne. V závere svojho príspevku sa vyjadril k otázke vyhlásení iránskeho prezidenta. Európska únia podľa neho musí vydať jasný signál, že sa dokáže zastať Izraelu a preto v tomto úsilí bude Európsky parlament stáť na strane Rady.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za Socialistickú skupinu v EP vystúpil Martin <xhtml:strong>SCHULZ</xhtml:strong> (PES, DE), ktorý takisto pochválil <xhtml:strong>BARROSA</xhtml:strong> za list adresovaný britskému predsedníctvu. Návrh rozpočtu predložený Britániou podľa neho dostane EÚ do ešte horšej situácie, než v akej sa nachádza, čo nemožno akceptovať. Čo sa týka obrazu o EÚ uviedol, že <xhtml:em>"ak sa predsedovia vlád v Rade negatívne vyjadrujú o EÚ, nemožno sa čudovať občanom, že si utvoria zlý obraz"</xhtml:em>. Nejde podľa neho o žiadnu krízu európskych inštitúcií, pretože Európsky parlament aj Európska komisia aj napriek drobným chybám preukazujú svoju akcieschopnosť, ale <xhtml:em>"kto sa permanentne nedokáže dohodnúť sú premiéri štátov"</xhtml:em>. Tí sa podľa neho nedokážu dohodnúť ani na spoločnej agende bez strachu, že to niekto bude vetovať. Poukázal na to, že keď pred šesťdesiatimi rokmi boli Nemcom poskytnuté peniaze z Marschallovho plánu a zakladalo sa Európske združenie uhlia a ocele, <xhtml:em>"tiež nie všetci vtedy tlieskali, no vtedajší štátnici vedeli, čo treba urobiť pre prosperitu Európy". </xhtml:em>Práve vtedajší politici boli podľa neho <xhtml:em>"veľkými štátnikmi", </xhtml:em>ktorí sa veľmi líšili od tých súčasných, ktorých nazval <xhtml:em>"obyčajnými obchodníkmi snažiacimi sa dostať z rokovaní čo najviac len pre svoje krajiny"</xhtml:em>. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">K ambíciám britského predsedníctva Rady z pred šiestich mesiacov investovať do výskumu a vzdelávania, ktoré počas dnešnej rozpravy minister <xhtml:strong>ALEXANDER</xhtml:strong> znovu zopakoval, sa vzhľadom na návrh rozpočtu z dielne Británie vyjadril skepticky. Celú situáciu prirovnal k potopeniu Titanicu. <xhtml:em>"Kapitán BLAIR" </xhtml:em>má podľa neho však oveľa ľahšiu úlohu, pretože <xhtml:em>"ľadovcu, ktorý stojí pred ním, sa má ešte čas vyhnúť"</xhtml:em>. Aby tak urobil musel by však podľa Schulza plávať v inom smere než je ním navrhovaný rozpočet.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Graham <xhtml:strong>WATSON</xhtml:strong> (ALDE, UK) takisto vyjadril spokojnosť s Barrosovým  listom. Liberáli sa podľa neho "<xhtml:em>nedajú zatiahnuť do dvojúrovňovej Európy". </xhtml:em>EP preto podľa neho musí zamietnuť návrh dlhodobého rozpočtu, ktorý by EÚ blokoval. Taktiež podľa neho treba zrevidovať podobu boja proti terorizmu, ktorú navrhla Británia, pretože je potrebné rešpektovať ľudské práva.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za skupinu zelených vystúpil Daniel Marc <xhtml:strong>COHN-BENDIT </xhtml:strong>(Greens/EFA, DE), ktorý sa kriticky vyjadril k britskej predstave toho, čo znamená modernosť v energetike. Jadrová politika je podľa neho už minulosťou. Poetteringovi a Schulzovi odkázal, že to, čo hovoria Rade majú odkázať svojim vládam. K otázke Iránu uviedol, že sa to týka všetkých, no účinne opatrenie je podľa neho iba jediné - uvažovať o vylúčení z Majstrovstiev sveta. To by podľa neho vyvolalo diskusiu iránskej verejnosti a ukázalo jej, že kroky ich vlády vedú k izolácii od sveta. Čo sa týka boja proti terorizmu povedal, že súčasne kroky skôr vedú k jeho nárastu a preto podpora Zelených závisí od toho, či sa pri tom bude dodržiavať zákon.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Francis <xhtml:strong>WURTZ</xhtml:strong> (GUE/NGL, FR) upozornil, že britské predsedníctvo by sa malo zamyslieť, pretože hoci <xhtml:strong>BLAIRA</xhtml:strong> v EP v júni všetci vítali, teraz ho lídri politických skupín odmietajú, a to najmä kvôli jeho návrhu európskeho rozpočtu. Ten podľa jeho slov vôbec nevyjadruje solidaritu a pre nové členské štáty nemôže byť akceptovateľný.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za Skupinu nezávislosť/demokracia vystúpil britský poslanec Nigel <xhtml:strong>FARAGE</xhtml:strong> (IND/DEM, UK), ktorý stretnutie Rady prirovnal k <xhtml:em>"stretnutiu na Vianoce v pekle"</xhtml:em>. Ako upresnil, Británia nikdy nebola <xhtml:em>"od Európy izolovanejšia a neobľúbenejšia ako je tomu teraz". </xhtml:em>BLAIR podľa neho v júni <xhtml:em>"niečo sľúbil a nedodržal - a asi preto nemal odvahu sa v EP teraz ukázať"</xhtml:em>. Mnohí ho podľa Faragea teraz považujú za <xhtml:em>"strýka držgroša"</xhtml:em>, čo podľa jeho slov znamená, že nikoho nepresvedčil. Británia je teraz podľa neho <xhtml:em>"ako štvorcový kolík v okrúhlej dierke Európy", </xhtml:em>do ktorej nezapadá. Preto by súhlasil s tým, aby bola jeho krajina <xhtml:em>"z EÚ vyhodená". </xhtml:em>Ako uviedol <xhtml:em>"my nechceme späť svoje peniaze, chceme späť svoju krajinu".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Cristiana <xhtml:strong>MUSCARDINI</xhtml:strong> (UEN, IT) vyjadrila za Skupinu Únie za Európu národov poľutovanie nad tým, že Douglas <xhtml:strong>ALEXANDER</xhtml:strong> poslancom nepredložil nový návrh Rady. To podľa nej poukazuje na to, ako britské predsedníctvo pristupuje k Európskemu parlamentu. Čo sa týka boja proti terorizmu o ktorom minister ALEXANDER hovoril, uviedla, že na to <xhtml:em>"nestačí len dobrá vôľa, ale aj financie".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div></xhtml:div></Content></Section><Section item="006"><Title>Parlament udelil Sacharovovu cenu za  slobodu myslenia 2005</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Predseda EP Josep BORRELL počas slávnostnej ceremónie dňa 14. decembra v Štrasburgu udelil Sacharovovu cenu za slobodu myslenia za rok 2005. Tento rok toto ocenenie, odmeňujúce výsledky v boji za ľudské práva, ochranu menšín a demokraciu, získali až traja laureáti - združenie kubánskych žien "Ženy v bielom", nigérijská právnička Hauwe Ibrahim, a organizácia "Reportéri bez hraníc". </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Po otvorení Josep <xhtml:strong>BORREL</xhtml:strong> vyslovil ostrú kritiku adresovanú kubánskej vláde za to, že združeniu Ženy v bielom znemožnila zúčastniť sa odovzdávania ceny a vyjadril nad tým hlboké poľutovanie. Následne v krátkosti predstavil všetkých troch ocenených a odovzdal im slovo. Po ich príhovoroch nasledovalo slávnostné udeľovanie ceny a európska hymna.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ženy v bielom</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Združenie manželiek a matiek väznených kubánskych disidentov, ktoré každú nedeľu nenásilne protestujú proti zadržaniu svojich manželov a synov uväznených z politických dôvodov, si prestížnu cenu nemohlo osobne prevziať. Politický režim na Kube im neumožnil včas vycestovať. Ich žiadosť síce kubánske úrady oficiálne nezamietli, ale množstvom dodatočných administratívnych prekážok im zabránili získať vízum potrebné na vycestovanie. Počas ceremónie v pléne v mene Žien v bielom prehovorila Blanca <xhtml:strong>REYES</xhtml:strong>, manželka politicky prenasledovaného kubánskeho básnika Raúla Riveru, ktorá žije v Madride. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Tá prečítala ďakovný list napísaný v Havane, v ktorom manželky a matky politických väzňov pozvali poslancov na Kubu, aby im ukázali podmienky, v ktorých žijú a trpia rodiny nespravodlivo väznených a poďakovali im za udelenie ceny. V mene Žien v bielom tiež poďakovala za množstvo blahoželaní, ktoré dostali z celého sveta, vrátane blahoželania od Václava Havla. Ako uviedla, <xhtml:em>"pokiaľ sa bojuje za pochopenie a lásku, nič nie je nemožné".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Samotnú Sacharovovu cenu však na žiadosť Žien v bielom neprevzala. Členky tohto vyznamenaného združenia totiž EP požiadali, aby im europoslanci prišli cenu odovzdať osobne priamo na Kubu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">O tohtoročnú Sacharovovu cenu sa Ženy v bielom podelili s nigérijskou obhajkyňou ľudských práv Hauwou Ibrahimovou a novinárskou organizáciou Reportéri bez hraníc. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Hauwa Ibrahim</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Hauwa <xhtml:strong>IBRAHIM</xhtml:strong>, nigérijská právnička, obhajujúca ženy a mladých ľudí odsúdených v procesoch podľa islamského zákona Šaríja na smrť ukameňovaním, či odseknutie končatín, vystúpila v pléne s prejavom, v ktorom opísala jej snahy a úspechy v boji proti neľudským trestom udeľovaným v jej krajine. Ako uviedla, s pomocou a podporou kanadských a francúzskych právnikov konali <xhtml:em>"lokálne, no mysleli pritom globálne".</xhtml:em> Uvedomovali si pritom vždy nebezpečenstvo, ktoré im hrozí, ale nedali sa odradiť. Na procesy nikdy nechodili v jednom aute, nikdy nešli tou istou cestou dvakrát, nikdy si dvakrát neobliekli to isté oblečenie, ani sa neviezli rovnakým autom. Vo svojom úsilí dokonca predstúpila pred náboženských vodcov a pokorou sa jej podarilo získať ich slovo v tom, že hoci ju verejne nepodporia, nebudú ani verejne vystupovať proti nej. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako v závere uviedla, svoje právnickú pomoc poskytuje bezplatne, pretože to, čo robí, ju napĺňa dobrým pocitom a peniaze získané zo Sacharovovej ceny poputujú na vzdelávanie.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Reportéri bez hraníc</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V mene organizácie bojujúcej za slobodu tlače na celom svete, ktorá presadzuje ochranu žurnalistov pred cenzúrou a prenasledovaním, vystúpil Robert <xhtml:strong>MÉNARD</xhtml:strong>. Zdôraznil nutnosť existencie slobodných médií pre demokraciu a poslancov vyzval k neústupnosti voči akýmkoľvek snahám o jej porušovanie. Pripomenul tiež, že nie len kubánsky režim na Kube, ale aj americký režim v Iraku väzní novinárov a zdôraznil, že by sa takéto praktiky mali odsúdiť rovnako. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Vo svojom prejave tiež pripomenul a vzdal úctu tým žurnalistom, ktorí za svoju prácu a snahu poskytovať informácie prišli o život, alebo sa dostali do väzenia.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>O cene</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Sacharovova cena za slobodu myslenia býva udeľovaná každoročne od roku 1988 a je dotovaná čiastkou 50 000 eur. Cena nesie meno bývalého sovietskeho disidenta, ktorý bol objaviteľom vodíkovej bomby a snažil sa o zvyšovanie povedomia ľudí o pretekoch v jadrovom zbrojení.  </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Hneď druhý rok po založení, v roku 1989, bolo toto prestížne ocenenie udelené aj významnej osobnosti slovenského (československého) politického života - Alexanderovi Dubčekovi. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Cenu Andreja Sacharova za slobodu myslenia udeľuje Európsky parlament osobám, alebo združeniam, ktoré významnou mierou prispeli k boju za ľudské práva. Výber kandidátov uskutočňuje parlamentný Výbor pre zahraničné veci a držiteľa ceny následne určí Konferencia predsedov (predsedovia všetkých politických skupín v Európskom parlamente). Týmto ocenením sa Parlament usiluje o zviditeľnenie boja za ľudské práva.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/ep_products/price_sakharov.htm" title="tu">Fotografie a propagačné materiály k Sacharovovej cene</Link></Knowmore></Section><Section item="007"><Title>Dohoda o uchovávaní telefonických a internetových dát</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum EP v stredu 14. decembra v prvom čítaní pomerom hlasov 378 za, 197 proti a 30 absencií schválilo správu o návrhu smernice, týkajúcej sa uchovávania záznamov telefonickej a elektronickej komunikácie, ako súčasti boja proti terorizmu. Schválená správa odráža požiadavky vopred dohodnuté s Radou. Spravodajca Alexander Nuno ALVARO (ALDE, DE) na výraz nespokojnosti so schváleným znením požiadal o vyškrtnutie svojho mena spod prijatého textu.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Nový zákon má po vstupe do platnosti umožniť príslušným národným orgánom vystopovať potenciálnych zločincov a teroristov na základe prístupu k databázam telefonátov, sms a e-mailov, odoslaných spomínanými osobami za určité obdobie. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament prijal viacero pozmeňovacích návrhov odrážajúcich dohodu medzi najväčšími politickými skupinami (EPP-ED a PES) s Radou. Proti hlasovali poslanci skupín GUE/NGL, UEN, Zelení a niektorí poslanci skupiny ALDE. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Schválený text obsahuje ustanovenia, ktoré obmedzujú používanie uchovávaných údajov a zároveň zaručujú, aby zásah do súkromia užívateľov telefónov a internetu bol čo najmenší. Nová smernica sa má napríklad týkať len určenia informácií o tom kto, odkiaľ a s kým komunikuje, no nie samotného obsahu komunikácie. Vychádza z návrhu Komisie, ktorý chce obmedziť rozdiely v právnych systémoch jednotlivých členských štátov a vytvoriť účinný a harmonický mechanizmus pre archiváciu spracovaných a uchovávaných údajov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Otázka toho, kto to všetko zaplatí:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Výbor EP navrhoval, aby členské štáty telekomunikačným spoločnostiam uhradili  náklady spojené s plnením povinností uložených smernicou, vrátane archivačných nákladov. Rada naopak spomínanú požiadavku odmietla a toto jej stanovisko podporil aj Parlament v dnešnom hlasovaní jej úplným vymazaním z textu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Obdobie počas ktorého sa majú informácie zadržiavať:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Výboru pre občianske slobody presadzoval, aby boli údaje elektronickej a telefonickej komunikácie uchovávané maximálne po dobu 6 - 12 mesiacov,  no aj v tomto prípade zvíťazil návrh Rady, podľa ktorého budú dáta uchovávané po dobu minimálne 6 a maximálne až 24 mesiacov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozsah pôsobnosti smernice:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V prípade rozsahu pôsobnosti zvíťazil naopak postoj Parlamentu, podľa ktorého by sa mala smernica uplatňovať len v prípade <xhtml:em>"závažných"</xhtml:em> trestných činov. V otázke sankcií za zneužitie osobných údajov sa Rada nakoniec tiež priklonila k názoru Parlamentu, že by nemalo ísť len o administratívne, ale aj právne sankcie. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Typy záznamov, ktoré majú byť uchovávané:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">EP sa v hlasovaní aj napriek pôvodne iným predstavám priklonil k tomu, aby sa uchovávali nie len informácie o uskutočnených, ale aj o neúspešných hovoroch. Za tento návrh boli predovšetkým španielski europoslanci, pretože poukazovali na fakt, že teroristi zodpovední za madridské útoky boli vystopovaní práve na základe údajov získaných z neúspešných hovorov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Irena <xhtml:strong>BELOHORSKÁ</xhtml:strong> (NA, SK), ktorá vystúpila počas rozpravy o tejto správe uviedla, že ju pokladá za veľmi aktuálnu v dobe, <xhtml:em>"keď obyvateľstvo v Európe žije denno-denným strachom z teroristických útokov"</xhtml:em>. Na jednej strane je však podľa jej slov občan ohrozený teroristami, ktorí týmto spôsobom bojujú proti vláde, a na strane druhej <xhtml:em>"ide vláda na boj proti terorizmu použiť znovu občana -  ide zasiahnuť do jeho práva na súkromie"</xhtml:em>.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Nie je podľa nej možné, aby boli občania sledovaní, ako v televíznych reláciách <xhtml:em>"typu Big Brother", </xhtml:em>uviedla Belohorská. Občan si podľa nej <xhtml:em>"volí vládu na to, aby ho zbavila povinnosti rozhodovať dennodenne o otázkach verejných. Vláda však nemá právo použiť súkromie občana ako vec verejnú"</xhtml:em>. Preto vyslovila presvedčenie, že správa by sa mala zmeniť a mala by dať väčší dôraz na povinnosti štátu v rámci plnenia Európskeho Dohodu o ľudských právach, <xhtml:em>"a jeho článok 8, ktorý hovorí o práve na súkromie"</xhtml:em>. Žiadna časť navrhovanej smernice podľa jej slov nesmie byť s týmto dohovorom v protiklade.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Vysvetlenie hlasovania:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rámci tzv. vysvetlenia k hlasovaniu vystúpila slovenská europoslankyňa Zita <xhtml:strong>PLEŠTINSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Ako poslancom vysvetlila, v hlasovaní nemohla vyjadriť správe podporu, pretože sa domnieva, že Európsky parlament by nemal súhlasiť so zhromažďovaním osobných údajov o každom človeku. Každá totalita v histórii sveta podľa jej slov začínala práve tým, že sa začali zhromažďovať osobné údaje o všetkých občanoch danej krajiny. <xhtml:em>"Tiež som vyrastala v 40-ročnej totalite, keď vládna komunistická moc zhromažďovala moje súkromné údaje a informácie o mojich telefónnych hovoroch"</xhtml:em>, uviedla Pleštinská. Dnešná technika prenosu údajov podľa nej nie je dostatočne bezpečná <xhtml:em>"a tak dobrý úmysel, ktorým je boj proti terorizmu, kriminalite, či praniu špinavých peňazí, môže byť ľahko zneužitý"</xhtml:em>. Ako dodala, aby by bola hlasovala za tento návrh, nikdy by nevedela verejnosti predložiť žiadne rozumné vysvetlenie.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK#" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="008"><Title>Práva telesne postihnutých v leteckej doprave sa posilnia</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament dňa 15. decembra pomerom hlasov 506 za a iba 6 proti schválil správu zaoberajúcu sa právami hendikepovaných osôb v leteckej preprave. Hlasovania sa zdržal len jeden poslanec. Tým Parlament podporil to, aby mali leteckí cestujúci so zníženou pohyblivosťou rovnaké práva, ako ostatní pasažieri. Komisia totiž vo svojich odhadoch uvádza, že až 45 miliónov ľudí v EÚ, teda 10 percent populácie, nemôže využívať leteckú dopravu bez asistencie.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Počas rozpravy k tejto legislatíve, prerokovávanej v EP v prvom čítaní, spravodajca Robert <xhtml:strong>EVANS</xhtml:strong> (PES, UK) uviedol, že ľudia s hendikepom, ako aj starší ľudia a prakticky každý, koho pohyblivosť je znížená, by mal mať na cestovanie lietadlom plné právo bez akýchkoľvek dodatočných nákladov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa určuje, ako môže zdravotne postihnutý uplatniť svoje práva a kto je za poskytnutie pomoci zodpovedný. Zaoberá sa taktiež otázkou financovania pomoci a definuje výnimočné podmienky, jedine za ktorých môže dopravca odmietnuť postihnutého prepraviť.  </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V súčasnosti sa totiž často stáva, že telesne postihnutým občanom je odopieraný prístup do lietadla, či už kvôli nedostatočnej asistencii zo strany letiska, alebo kvôli neschopnosti leteckých spoločností zabezpečiť potrebné technické vybavenie na ich prepravenie na palubu lietadla.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Definícia zdravotne postihnutej osoby</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:em>"Zdravotne postihnutú osobu a osobu s obmedzenou zdravotnou pohyblivosťou"</xhtml:em> chápe návrh ako osobu, ktorej pohyblivosť je znížená v dôsledku jej postihnutia. Do tejto kategórie ráta aj plne, či čiastočne zrakovo, sluchovo a mentálne postihnutých občanov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozsah pomoci</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Pomoc má zahŕňať akúkoľvek prepravu postihnutej osoby (od príchodu na letisko až po nástup na palubu lietadla a rovnako v prípade vystupovania), vybavenie zaregistrovania a vyzdvihnutia batožiny, a tiež asistenciu pri presune na toaletu, pomoc s vozíkmi, či inými zdravotnými pomôckami. Asistencia sa vzťahuje aj na prestupné lety. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V prípade príchodu na letisko majú byť jasne vyznačené vonkajšie a vnútorné priestory, kde môžu pasažieri s obmedzenou mobilitou nahlásiť svoj príchod. Svoju žiadosť o asistenciu však musia prepravcovi oznámiť najneskôr 48 hodín pred odletom, pričom sa toto oznámenie vzťahuje aj na spiatočný let. Nariadenie sa má týkať tých letísk, u ktorých je ročný pohyb komerčných pasažierov vyšší než 150 000.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Zodpovednosť za pomoc</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za poskytnutie pomoci má zodpovedať riadiaci orgán letiska, ktorý však zároveň môže na tieto úkony určiť aj iného poskytovateľa služieb, pričom musí vziať do úvahy už existujúce služby na príslušnom letisku. Európska komisia pôvodne navrhovala, aby za poskytnutie pomoci zodpovedalo len letisko. Návrh však narazil na odpor aerolínií, ktoré už ponúkajú tieto služby svojim zákazníkom a chcú si vysoký štandard svojich služieb zachovať. Dohoda medzi Parlamentom a Radou kladie hlavnú zodpovednosť na letiská, zároveň však leteckým spoločnostiam neupiera možnosť pokračovať v poskytovaní svojich služieb v tejto oblasti. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Kto bude znášať náklady?</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V otázke financovania tejto pomoci poslanci schválili zavedenie špeciálneho poplatku, ktorý má byť rozdelený medzi leteckých prepravcov využívajúcich dané letisko. Stanovený má byť v pomere k celkovému počtu cestujúcich, ktorých každý prepravca prepravuje na dané letisko a z neho.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Výnimočné obmedzenia prepravy hendikepovaných pasažierov</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Zaoberajúc sa výnimočnými prípadmi, v ktorých môže byť zdravotne postihnutej osobe obmedzený prístup do lietadla návrh špecifikuje, že k takejto situácii môže dôjsť jedine z bezpečnostných dôvodov (nedostatočná veľkosť lietadla, či nedostatočný rozmer dverí). Aj v takomto prípade má však cestujúci mať nárok na vhodnú alternatívu. Musí mu byť ponúknutá plná náhrada jeho nákladov, alebo možnosť rezervovať iný let bez dodatočných výdajov, pričom takýto let musí spĺňať všetky bezpečnostné požiadavky.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Vstup nariadenia do platnosti </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlamentu a Rade sa podarilo ešte pred hlasovaním dosiahnuť kompromis, čo znamená, že Rada Ministrov dopravy schváli nariadenie v prvom čítaní. Jeho požiadavky sa v EÚ stanú záväzné 20 dní po publikovaní v Úradnom vestníku, čiže začiatkom roka 2008. Určité časti nariadenia vstúpia do platnosti až rok po publikovaní v Úradom vestníku (články 3 a 4 tohto nariadenia).</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Vysvetlenie hlasovania:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rámci vysvetlení hlasovania vystúpila k správe o právach hendikepovaných pasažierov slovenská europoslankyňa Zita <xhtml:strong>PLEŠTINSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Ako uviedla, za túto správu  hlasovala preto, že vylepšila návrh Komisie a odstránila akúkoľvek diskrimináciu pri cestovaní leteckou dopravou. Ocenila, že jednotný trh v oblasti leteckých služieb bude slúžiť všetkým občanom rovnako a zabezpečí, že letecká doprava nebude odmietnutá z dôvodu zníženej pohyblivosti cestujúceho. Schválenie správy je podľa nej <xhtml:em>"pozitívnym signálom EP voči hendikepovaným občanom"</xhtml:em> a je presvedčená, že bude pre nich "pekným vianočným darčekom".</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="009"><Title>EP schválil rozpočet Únie na rok 2006</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu v stredu 15. decembra schválilo v Štrasburgu návrh rozpočtu Únie na budúci rok. K schváleniu v druhom čítaní došlo po sérii zložitých rokovaní a dvoch zmierovacích konaniach medzi EP a Radou. Po nich obe inštitúcie dospeli ku kompromisu, ktorý počíta s výdavkami vo výške 1,01 % hrubého národného dôchodku (HND), čiže 111,969 miliárd eur. Dohoda navyše obsahuje zvláštne ustanovenie na financovanie projektov mimo EÚ.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Rada pôvodne navrhovala výdavky vo výške 111,4 miliárd eur - sumu len o čosi nižšiu než obsahuje prijatý kompromis - no Parlament v prvom čítaní žiadal podstatne viac. Spomínaných 1,01% HND však napriek tomu predstavuje oproti roku 2005 navýšenie o 5,7 miliárd eur, respektíve 5,3 %. Je nutné zdôrazniť, že v prípade nedohody na nasledujúcich Finančných perspektívach (viacročnom rozpočte EÚ), bude rozpočet 2006 predstavovať základ pre vyjednávanie nasledovných ročných rozpočtov Únie.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kompromis europoslanci posúdili na základe správ Giovanniho <xhtml:strong>PITTELLU </xhtml:strong>(PES, IT) a Valdisa <xhtml:strong>DOMBROVSKISA</xhtml:strong> (EPP-ED, LV). Súčasťou rozpočtového schvaľovania bola aj správa Reimera <xhtml:strong>BÖGEHO</xhtml:strong> o nástroji flexibility.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>KAPITOLA 1: POĽNOHOSPODÁRSTVO A ROZVOJ VIDIEKA</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament pre túto kapitolu žiadal úrovne platieb v podobe navrhnutej Komisiou, ktoré Rada po júlovom hlasovaní v rámci prvého čítania skresala. Posledné slovo v tejto otázke, ako aj ohľadom väčšiny celej prvej kapitoly má však Rada, pretože ide od tzv. "povinné výdavkové položky". Poslanci však uvítali zvýšenie rozpočtu na potravinový program "<xhtml:em>Jedlo pre chudobných".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>KAPITOLA 2: ŠTRUKTURÁLNE OPATRENIA</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Parlament sa s Radou dohodol na nezvyšovaní finančných prostriedkov, pretože nové členské krajiny majú s realizáciou opatrení problémy. Obe rozpočtové orgány sa však dohodli, že rovnako ako v prípade rozpočtu 2005 bude v prípade potreby možné nájsť dodatočné financie na štrukturálne opatrenia v priebehu rozpočtového roka.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>KAPITOLA 3: VNÚTORNÉ POLITIKY</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Rada súhlasila s návrhom Parlamentu zvýšiť financovanie rôznych projektov priamo ovplyvňujúcich verejnosť o ďalších 100 miliónov eur. Tieto financie by mali ísť na aktivity súvisiace s plnením Lisabonskej stratégie - výskum a vývoj, podporu malých a stredných podnikov, mladých ľudí, kultúry, či programov typu Sokrates, Life, a ďalších. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">9 miliónov eur v záväzkoch bolo určených na boj proti terorizmu a zriadenie systému rýchlej výstrahy Argus. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>KAPITOLA 4: VONKAJŠIE POLITIKY EÚ </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Táto kapitola je zdrojom každoročných sporov, pretože parlament žiada viac peňazí na projekty mimo EÚ. Do tejto oblasti má ísť vďaka uvoľneniu nástroja flexibility o 275 miliónov eur viac. Rada pôvodne trvala na výdajovom strope 200 miliónov eur. Využitie nástroja flexibility umožní Únii napríklad finančne podporiť obnovu Iraku a oblasti postihnuté tsunami. Taktiež prispeje k podpore krajín Afriky, Karibiku a Tichomoria (ACP) , ktorých sa negatívne dotkne reforma dovozu cukru.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Kompromis tiež počíta s vyššími výdajmi na Spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku (SZBP) vo výške 102,6 miliónov eur - o 40 miliónov eur viac než v tomto roku. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>INÉ:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prijaté uznesenie poukazuje na sklamanie Parlamentu <xhtml:em>"s postojom Komisie" </xhtml:em>počas vyjednávaní o rozpočte na rok 2006. 16 miliónov eur z administratívneho rozpočtu Komisie bolo uložených do rezerv.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rozprave k tomuto bodu rokovania vystúpil slovenský europoslanec Sergej <xhtml:strong>KOZLÍK</xhtml:strong> (NI, SK). Uviedol, že <xhtml:em>"pri hodnotení bez emócií" </xhtml:em>hovoria údaje rozpočtu na rok 2006 jasnou rečou. <xhtml:em>"Podiel záväzkov, respektíve potenciálnych výdavkov na HNP predstavuje viac ako 1,09 percent". </xhtml:em>To je podľa neho dobrý odrazový mostík pre rokovania o dlhodobom finančnom výhľade. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako ďalej povedal, prírastok platieb predstavuje oproti roku 2005 takmer 6 percent, čo je podľa Kozlíka podstatne vyšší medziročný prírastok rozpočtových zdrojov, ako v mnohých členských krajinách EÚ. Ak sa miera inflácie a ekonomický rast v Európskej únii v roku 2006 predpokladajú na hranici 2 percent, je podľa jeho slov zrejmé, že aj z makroekonomického pohľadu má navrhovaný rozpočet svoje opodstatnenie. Problém však vidí v tom, že existuje príliš široká medzera medzi záväzkami a platbami. Táto medzera - 10 miliárd eur - podľa neho znižuje flexibilitu a účinnosť  rozpočtového nástroja Európskej únie. <xhtml:em>"Za kľúčové preto naďalej pokladám riešenie otázok spojených s efektívnym použitím rozpočtových zdrojov, spružnenie mechanizmov prístupu k finančným prostriedkom v rámci štrukturálnych fondov a kohézneho fondu a podstatné zníženie príliš širokého vankúša medzi disponibilnými a reálne použitými zdrojmi", </xhtml:em>uviedol na záver.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="010"><Title>EP schválil správu M. Koterca o štátnej podpore regionálneho rozvoja</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Európsky parlament schválil 15. decembra iniciatívnu správu slovenského europoslanca Miloša KOTERCA (PES, SK) o štátnej podpore regionálneho rozvoja. EP podporil Kotercovu požiadavku, aby sa zvýšila štátna podpora pre prírodne, geograficky, alebo demograficky znevýhodnené regióny a poslanci tiež súhlasili s tým, aby sa stropy pre regióny s tzv. "štatistickým efektom" v rámci finančnej perspektívy na rok 2007-2013 nemenili.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa požaduje, aby horný limit podpory regiónom ovplyvneným tzv. štatistickým efektom zostal pre obdobie 2007-2013 rovnaký. Poslanci súhlasili, aby bola týmto regiónom ponechaná v rokoch 2007-2013 rovnaká finančná podpora, akú majú ostatné chudobné regióny Únie. Týmto dôrazne zamietli návrh Komisie revidovať finančnú pomoc každé 3 roky.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Postupy týkajúce sa podmienok podpory regiónov nie sú podľa poslancov dostatočné. Väčšiu pozornosť navrhuje správa venovať vidieckym oblastiam, oblastiam ovplyvneným transformáciou priemyslu a regiónom, ktoré sú vážne a trvale znevýhodnené prírodnými a demografickými podmienkami. Príkladom sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, a tiež ostrovné, pohraničné a horské regióny.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prijatá správa oceňuje skutočnosť, že Komisia chce využívať mieru nezamestnanosti ako podporný ukazovateľ pre oblasti s nárokom na podporu. Tieto oblasti určia členské štáty na základe Zmluvy. Poslanci však zdôraznili potrebu toho, aby boli zavedené ukazovatele, ktoré zohľadnia rôzne odlišnosti v regionálnom rozvoji, a umožnia tak členským štátom presnejšie určiť relatívny stupeň prosperity a nárok na podporu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Podľa spravodajcu Miloša <xhtml:strong>KOTERCA </xhtml:strong>(PES, SK) predstavuje štátna pomoc spravodlivý nástroj vyváženosti regionálneho rozvoja. Ako uviedol počas rozpravy v pléne, problematika poskytovania štátnej pomoci je v EÚ už dlhšiu dobu stredobodom záujmu, pretože<xhtml:em> "rozdielnosť prístupov a možností jednotlivých členských štátov poskytovala značný priestor pre nespravodlivú hospodársku súťaž, zvýhodňovanie firiem a následne nevyvážené ovplyvňovanie hospodárskeho vývoja v regiónoch, ale aj štátoch Európskej únie". </xhtml:em>Nekoordinovaná štátna pomoc tak podľa jeho slov narúšala základné ciele aj v oblasti súdržnosti. Bolo preto podľa neho samozrejmosťou, že Únia začala štátnu pomoc regulovať a vyvíjať snahy o unitárny prístup v tejto oblasti. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Možnosť vypracovať správu o tejto problematike uvítal slovenský poslanec ako výzvu prispieť k zlepšeniu fungovania Spoločenstva vo sfére, <xhtml:em>"ktorá vzbudzuje všeobecnú pozornosť nie len preto, že umožňuje významnú injekciu pre súkromné spoločnosti, ale aj preto, že ide o využívanie prostriedkov daňových poplatníkov na takpovediac súkromné účely, samozrejme s jednoznačným verejným účinkom". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Dlhý proces rokovaní medzi európskymi inštitúciami a inými zainteresovanými orgánmi podľa neho potvrdil komplikovanosť <xhtml:em>"vybalansovania regulácie"</xhtml:em> v tejto oblasti. Ako uviedol, uvítal filozofiu Komisie <xhtml:em>"poskytovať menšiu rozsahom, ale lepšie cielenú štátnu pomoc". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za výsostne dôležitú označil potrebu podporiť návrhy Komisie, ktoré usmerňujú štátnu pomoc <xhtml:em>"do regiónov nachádzajúcich sa hlavne v nových členských krajinách"</xhtml:em>. Je totiž podľa neho <xhtml:em>"iluzórne domnievať sa, že regulácia štátnej pomoci na účely spravodlivej hospodárskej súťaže môže byť objektívna, ak neberie do úvahy všetky aspekty dosahovania súdržnosti". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:em/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ak ďalej zdôraznil, jeho pôvodný návrh správy sa snažil zvýrazniť práve spomínaný prístup, vrátane spravodlivej distribúcie štátnej pomoci v celej EÚ a nezanedbať ani jeden región, či subregión, ktorý štátnu pomoc potrebuje. <xhtml:em>"V schvaľovacom procese som rád akceptoval všetky pozmeňujúce návrhy, ktoré išli týmto smerom"</xhtml:em>, pokračoval, <xhtml:em>"avšak rád som doplnil aj návrhy, ktoré požadovali, aby kritéria na stanovenie nároku na štátnu pomoc boli pre jednotlivé regióny a firmy čo najpresnejšie definované, a očakávam, že Komisia bude dôsledne vyhodnocovať negatívne dôsledky neadekvátne poskytovanej pomoci a vyvodzovať príslušné závery". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:em/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Výsledný text jeho správy síce podľa Miloša Koterca vyzerá trochu inak, ako by to zodpovedalo jeho predstavám, ale dodal, že upustiť od niektorých myšlienok musel tak on, ako aj mnohí jeho kolegovia, ktorí sa zúčastnili záverečného formovania textu. <xhtml:em>"Je možné, že niektoré odporúčania idú nad rámec aplikovateľnosti v zmysle princípov stanovených Komisiou, ale verím, že Komisia zhodnotí dobre mienené odporúčania Parlamentu", </xhtml:em>dodal. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rozprave k tomuto bodu vystúpil aj slovenský europoslanec Peter <xhtml:strong>BACO (</xhtml:strong>NI, SK). Ako uviedol, o tejto téme sa rokuje <xhtml:em>"o päť minút dvanásť - symbolicky, aj fakticky". </xhtml:em>Kľúčovým momentom štátnej priamej pomoci ako nástroja regionálneho rozvoja je podľa neho <xhtml:em>"riziko uplatnenia britského návrhu na zníženie finančnej pomoci pre nových členov zo štrukturálnych fondov EÚ na obdobie 2007 - 2013". </xhtml:em>Tento návrh podľa neho totiž <xhtml:em>"ešte viac vyhrocuje riziko dosiahnutia efektov štátnej pomoci v nových členských krajinách"</xhtml:em>, pretože na to často jednoducho nemajú vlastné finančné zdroje. <xhtml:em>"Veď keby ich mali, tak by sme aj úplne inak riešili štátnu pomoc, problém zaostávania regiónov a súdržnosti", </xhtml:em>dodal Peter Baco. <xhtml:em>"Celej tejto schizofrénii"</xhtml:em> podľa neho chýbajú hlbšie analýzy a preukázateľné dopadové štúdie účinku pripravovaných rozhodnutí. Navrhované uznesenie výboru REGI a spravodajcu Koterca označil za dobré, a zároveň poslancom pripomenul, že <xhtml:em>"jeho zmysel sa naplno viaže na nekrátenie pomoci pre nové členské štáty".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Vysvetlenie hlasovania:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rámci zdôvodnení hlasovania vystúpila slovenská europoslankyňa Zita <xhtml:strong>PLEŠTINSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Ako poslancom povedala, za túto správu  hlasovala preto, že ju pokladá za veľmi dôležitú pre všetky regióny, ktoré nie sú schopné bez finančnej podpory naštartovať svoj rozvoj. <xhtml:em>"Sama žijem v jednom z najchudobnejších regiónov Európy, v Prešovskom kraji, kde HDP nedosahuje ani polovicu európskeho priemeru. Preto vítam skutočnosť, že podpora rastu a vytváranie pracovných miest musí byť najdôležitejším cieľom poskytovania štátnej pomoci", </xhtml:em>uviedla.  Veľmi dôležitá je podľa nej transparentnosť, <xhtml:em>"aby peniaze dostali všetky znevýhodnené regióny". </xhtml:em>Za pozitívny krok označila začlenenie regionálnych samospráv do procesov distribúcie štátnej pomoci, pretože sú garantom transparentnosti prideľovania štátnej pomoci. V súvislosti s touto správou tiež vyjadrila pochybnosti o predloženom britskom návrhu finančnej perspektívy, ktorý podľa Pleštinskej nerešpektuje jeden zo základných cieľov EÚ - vyrovnávanie regionálnych rozdielov.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link><Link href="http://www.ec.europa.eu/competition/state_aid/regional/annex_v_corr_en.pdf" title="Zoznam">Regióny, ktoré majú nárok na štátnu pomoc:</Link></Knowmore></Section><Section item="011"><Title>EP chce prešetriť dohady o tajných väzniciach CIA v EÚ</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Poslanci Európskeho parlamentu opäť diskutovali o prešetrovaní dohadov, týkajúcich sa údajnej existencie tajných väzníc CIA v Európe. Rozhodli o zradení vyšetrovacieho výboru a k tomuto bodu zároveň schválili rezolúciu.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Európsky parlament prijal uznesenie, v ktorom vyjadril svoje presvedčenie o potrebe začatia "vlastného parlamentného vyšetrovania, minimálne prostredníctvom zriadenia dočasného výboru" v kauze údajných letov a väzníc CIA v Európe. Predbežný mandát a zloženie tohto výboru bude určené Konferenciou predsedov politických skupín EP na jej prvom novoročnom zasadnutí 9. januára 2006. Parlamentné plénum o ňom bude následne hlasovať počas januárového zasadnutia v Štrasburgu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci vo svojom uznesení vyjadrili znepokojenie nad skutočnosťou, že v súvislosti s bojom proti medzinárodnému terorizmu, ktorý sa vedie od 11. septembra, sa "zjavne porušujú základné európske a medzinárodné práva".  </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Keďže osoby podozrivé z terorizmu sú údajne vo väzbe v USA, alebo v zahraničí ako „tieňovo zadržiavané osoby“, čo znamená, že mohli byť unesené a zadržiavané bez akýchkoľvek zákonných práv, prístupu k právnemu zástupcovi, či inej pomoci a môžu byť obeťami krutého, neľudského, či ponižujúceho zaobchádzania alebo mučenia, prijaté uznesenie dôrazne takéto praktiky odmieta. Taktiež zdôrazňuje, že boj proti terorizmu nie je možné vyhrať za cenu zrieknutia sa tých zásad, ktoré sa terorizmus snaží zničiť, a že v oblasti ochrany základných práv sa nikdy nesmú robiť kompromisy.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Dočasný výbor má preto tieto obvinenia preskúmať a zistiť, či bola CIA zapletená do "tieňových zadržaní na území EÚ". Poslanci poukázali na fakt, že v tlači a správach mimovládnych organizácií sa objavili zmienky o tom, že CIA na prepravu zadržaných využila zariadenia spadajúce pod správu vojenských základní NATO - Aviano v Taliansku, Ramstein v Nemecku a Kogalnicean v Rumunsku.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Keďže spomínané činy sú porušením Európskeho dohovoru o ľudských právach, prijatý text pripomína, že článok 6 Zmluvy o EÚ zaväzuje Úniu a jej členské štáty rešpektovať základné práva zaručené týmto dohovorom. Uznesenie tiež pripomína, že článok 7 Zmluvy o EÚ umožňuje Únii v prípade vážneho a pretrvávajúceho porušovania základných práv niektorým z členských štátov, aby mu boli odobraté určité práva, vrátane práva hlasovať v Rade.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">O údajných tajných väzniciach, ktoré vraj v krajinách strednej a východnej Európy založila americká CIA, informoval začiatkom novembra americký denník The Washington Post. V rokoch 2002 a 2003 ich podľa autorov článku založila CIA v ôsmich krajinách, vrátane niektorých nachádzajúcich sa v Európe. Denník na žiadosť amerických úradov krajiny nemenoval. Slovensko, Bulharsko, Rumunsko, a Poľsko od uverejnenia článku informáciu oficiálne dementovali.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK#" title="Najnovšie prijaté texty">Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="012"><Title>EP hlasoval o legislatívnom programe EK na rok 2006</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu si ešte 15. novembra vypočulo prehlásenie Európskej komisie k jej legislatívnemu a pracovnému programu na budúci rok. K tomuto prehláseniu poslanci  dňa 15. decembra tesnou väčšinou (255 za, 251 proti a 32 absencií) prijali uznesenie.</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Predseda Komisie José Manuel <xhtml:strong>BARROSO</xhtml:strong> europoslancov v novembri oboznámil s prioritami, ktoré si vytýčila EK na posledný rok súčasného dlhodobého rozpočtu. Medzi tieto priority patrí prosperita, solidarita, bezpečnosť a úloha EÚ ako významného hráča svetovej politickej scény.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci hlasovali o programe komisie, aj keď prešiel len tesnou väčšinou hlasov. Za jeho znenie hlasovali poslanci najsilnejšej politickej skupiny EPP-ED, liberáli (ALDE) a poslanci skupiny Únie za Európu národov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Medzi najkontroverznejšie odseky patrila časť o rozširovaní Únie, pri ktorej Parlament vyzval Komisiu na začatie procesu prehodnotenia a analýzy externých limitov rozširovania EÚ, <xhtml:em>"berúc do úvahy absorpčnú kapacitu Únie". </xhtml:em>Ďalšou spornou časťou bol článok 33, ktorý hovorí o potrebe "<xhtml:em>politiky podpory rodín a vhodného prostredia pre deti, aby došlo k zosúladeniu pracovného a rodinného života".</xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Poslanci odmietli časť článku 43, v ktorom sa spomínala možnosť <xhtml:em>"zrušenia zákazu priamej reklamy liekov na lekársky predpis".</xhtml:em></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK#" title="Najnovšie prijaté texty">Konečné znenie prijatého textu nájdete po jeho publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="013"><Title>Spotrebiteľskú kultúru v nových krajinách EÚ treba podporiť</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Plénum Európskeho parlamentu schválilo v Štrasburgu iniciatívnou správu Henrika Dama KRISTENSENA (PES, DK) o rozvoji a ochrane záujmov spotrebiteľov v nových členských krajinách. </xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">EP sa pomerom hlasov 512 za, 22 proti a 10 absencií vyslovil za to, aby v nových členských štátoch vznikla "spotrebiteľská kultúra" a väčšmi sa podporovali spotrebiteľské združenia.  V súlade s týmto cieľom prijali poslanci niekoľko pozmeňujúcich návrhov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Prijaté pozmeňujúce návrhy napríklad vyzývajú Komisiu, aby podporovala informačnú kampaň a inštruktážne programy zamerané na školenie spotrebiteľských organizácií a ich personálu. Ďalšie pozmeňujúce návrhy vyzývajú Komisiu, aby podporovala informačnú kampaň a inštruktážne programy zamerané na školenie spotrebiteľských organizácií a ich personálu a tiež na odštartovanie informačnej a vzdelávacej  kampane, <xhtml:em>"ktorá spotrebiteľov v nových členských krajinách pripraví na prechod k euru". </xhtml:em>Ako uviedol Komisár Markos <xhtml:strong>KYPRIANOU </xhtml:strong>počas rozpravy v pléne, <xhtml:em>"nové členské štáty si nemohli zvoliť možnosť neprijať euro a preto by sme ich občanom mali aspoň pomôcť vhodne sa na tento krok pripraviť". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:em/> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Správa uvádza, že vnútorný trh môže správne fungovať jedine vtedy, ak budú mať spotrebitelia zaručenú rovnakú ochranu  vo všetkých štátoch Únie. Nové členské štáty podľa textu správy síce úspešne zosúladili svoju legislatívu v tejto oblasti s európskymi zákonmi, jej úspešnosť v praxi však závisí od schopnosti naučiť občanov spotrebiteľsky konať a reagovať.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Najdôležitejšiu úlohu v tejto oblasti pripisujú poslanci činnosti organizácií zaoberajúcich sa ochranou spotrebiteľov, ktoré však čelia pri svojej činnosti rôznym prekážkam. Jedným z hlavných problémov je nedostatok financií. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Rozprava:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Počas rozpravy k tejto správe vystúpila v pléne EP aj slovenská europoslankyňa Zita <xhtml:strong>PLEŠTINSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Vo svojom prejave poukázala na uspokojivé výsledky, ktoré nové členské štáty dosiahli v oblasti zosúladenia svojich právnych predpisov s právom Spoločenstva a ako príklad uviedla rýchlu implementáciu smernice obsahujúcej dvojročnú záruku, ktorú obchodníci v nových členských štátoch garantujú spotrebiteľom už od svojho vstupu do EÚ. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V tejto súvislosti však zároveň poukázala na to, že obchodníci v Belgicku a Francúzsku dvojročnú záručnú dobu negarantujú a spotrebitelia o svojich právach nie sú informovaní. Príčinou tohto stavu je podľa jej slov <xhtml:em>"značne oneskorená implementácia tejto smernice v určitých členských štátoch EÚ15", </xhtml:em>pričom <xhtml:em>"niektoré z nich ju implementovali až na základe rozhodnutia Európskeho súdneho dvora a do dnešného dňa nie je v povedomí obchodníkov, ani spotrebiteľov". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za kľúčový bod správy o spotrebiteľskej kultúre označila dôraz na financovanie spotrebiteľských organizácií v nových členských štátoch. Tie aj napriek nedostatku financií podľa jej slov hlavne prostredníctvom dobrovoľníkov "<xhtml:em>vyvíjajú značné úsilie za účelom zlepšenia spotrebiteľskej kultúry, významne prispievajú k vzdelávaniu mladých ľudí už na školách a povzbudzujú ich k formovaniu spotrebiteľských návykov". </xhtml:em>Za vynikajúcu aktivitu označila publikáciu Európsky diár, ktorý pomáha mladým Európanom pochopiť ich  spotrebiteľské práva  a povinnosti. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Ako na záver uviedla, je presvedčená, že iba kvalitné profesionálne organizácie zamerané na ochranu práv spotrebiteľov, podporené dostatočným finančným krytím budú môcť participovať na  vytvorení európskej spotrebiteľskej kultúry bez hraníc.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/activities/expert.do?language=SK#" title="Vyhľadávač najaktuálnejších prijatých správ">Konečné znenie schválenej správy nájdete po jej publikovaní na stránke:</Link></Knowmore></Section><Section item="014"><Title>Ďalšie vystúpenia slovenských poslancov</Title><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Jednominútové vystúpenia:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rámci jednominútových vystúpení poslancov vystúpila v úvode zasadnutia slovenská europoslankyňa Zita <xhtml:strong>PLEŠTINSKÁ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Vyjadrila radosť z udelenia ceny Andreja Sacharova hnutiu kubánskych žien "Ženy v bielom" a poslancov informovala o tom, že ona sama sa o ich aktivity veľmi zaujíma. Ako uviedla, manželka kubánskeho väzňa Antónia Díaza Sáncheza, ktorého si spolu s poslancami Petrom Šťastným a Milanom Gaľom symbolicky "adoptovali", ich neustále informuje o jeho kritickom zdravotnom stave, vyplývajúcom z neľudského zaobchádzania väzenským personálom.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Skupine kubánskych žien vyjadrila hlbokú solidaritu a dodala, že Sacharovova cena by nemala byť jediným prostriedkom, ktorým Európsky Parlament upozorní na nedodržiavanie Deklarácie ľudských práv na Kube.   </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Hodina otázok Európskej komisii:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V rámci "Hodiny otázok Európskej komisii" vystúpil 13.decembra  v pléne slovenský europoslanec Milan <xhtml:strong>GAĽA</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Jeho otázka adresovaná prítomnému eurokomisárovi sa týkala nelegálnej činnosti v oblasti čierneho trhu s antivirotikami a inými liekmi. Podľa Gaľu môže mať takáto činnosť rôzne formy - "<xhtml:em>od nákupu a následného predaja antivirotík na čiernom trhu za neúnosne a niekoľkonásobne vyššie ceny; cez predaj falošných liekov, s takzvaným placebo efektom, bez účinku na chrípkové ochorenie; až po výrobu generických liekov proti chrípke s nízko garantovaným účinkom proti bežnej chrípke, či obchod s prekurzormi"</xhtml:em>. Preto chcel vedieť, aké kroky sa chytá Komisia uskutočniť s cieľom bojovať proti tejto situácii.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Eurokomisár Olli <xhtml:strong>REHN</xhtml:strong> mu v mene Komisie odpovedal, že ide o veľmi aktuálnu otázku, pretože informácie o možnosti nedostatku určitých typov liečiv prirodzene priťahujú falšovateľov. Komisia podľa jeho slov v posledných rokoch vyvinula snahy na adresovanie tohto problému a zmenu právnych predpisov v rovine práva na duševné vlastníctvo a colných predpisov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V septembri 2005 podľa jeho slov Rada Európy publikovala správu o tejto problematike a skúma možnosti uskutočnenia následných opatrení. Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) tiež navrhla postupy na celosvetové zvládnutie tohto problému. Ako ďalej upresnil, členské štáty EÚ sú zodpovedné za uplatňovanie postupov voči falšovateľom liečiv a v súčasnej dobe preskúmavajú výsledky spomínanej správy s cieľom identifikovať rozsah problému a vypracovať potrebnú stratégiu.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Čo sa týka Komisie, komisár Rehn uviedol, že neustále monitoruje a analyzuje situáciu v oblasti uplatňovania možných právnych dôsledkov v rámci EÚ, ako aj možnosti medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Zdaňovanie podnikov - jednotný konsolidovaný daňový základ:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">12.decembra vystúpil počas rozpravy o zdaňovaní podnikov aj slovenský europoslanec Ján <xhtml:strong>HUDACKÝ</xhtml:strong> (EPP-ED, SK). Za základný problém súčasnej ekonomickej situácie EÚ označil jej nízku konkurencieschopnosť v porovnaní s vyspelými krajinami, ako napríklad USA. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Značný podiel na tomto fakte má podľa Hudackého úroveň daňovej konkurencie, čo sa odzrkadľuje <xhtml:em>"na nízkom hospodárskom raste starých, predovšetkým niektorých veľkých krajín a relatívne vysokom raste vo väčšine nových členských krajín, ktoré prichádzajú s razantnými štrukturálnymi reformami, daňovými nevynímajúc". </xhtml:em>Politická neochota pre realizáciu štrukturálnych reforiem sa podľa neho často zakrýva obviňovaním nových členských krajín z daňového dumpingu. Argumenty, že ich harmonizácia nijako neovplyvní daňovú sadzbu, a teda nebude mať priamy dopad na daňovú konkurenciu, podľa Hudackého "nie sú celkom korektné", pretože <xhtml:em>"daňový základ a sadzba tvoria do určitej miery spojené nádoby". </xhtml:em>Ak by sa vychádzalo zo súčasného nemeckého modelu, Slovensko by bolo podľa poslancových slov nútené zvýšiť svoju sadzbu dane, ak by si chcelo udržať doterajší daňový príjem. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Na druhej strane vyslovil pochopenie s argumentom, že harmonizáciou daňových základov by mohla EÚ dospieť k vyššej prehľadnosti jednotlivých systémov, a porovnávaniu daňových základov rôzny členských krajín. Nezanedbateľným prínosom by podľa neho mohlo byť tiež "zníženie transakčných nákladov firiem, či zníženie počtu súdnych sporov".</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">V závere príhovoru vyslovil presvedčenie, že EK bude pri návrhu harmonizácie daňových základov citlivo zvažovať všetky tieto argumenty a že tento návrh nebude neskôr impulzom k následnej harmonizácii daňových sadzieb daní z príjmov.   </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Pripravenosť Bulharska a Rumunska na vstup do EÚ:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Počas rozpravy o pokroku Rumunska v prístupovom proces vystúpil aj slovenský europoslanec maďarskej národnosti Árpád <xhtml:strong>DUKA-ZÓLYOMI </xhtml:strong>(EPP-ED, SK). Uviedol, že rumunská vláda systematicky pracuje na realizácii požiadaviek nastolených Európskou úniou a Európskym parlamentom, no napriek tomu je ešte mnoho oblastí, v ktorých sa musí vyrovnať s veľkým počtom problémov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Osud návrhu zákona o menšinách, ktorého prijatie predpokladá rumunský vládny program, je podľa neho <xhtml:em>"momentálne neistý"</xhtml:em> a <xhtml:em>"vyčkávacia taktika rumunských vládnych strán je neprijateľná". </xhtml:em>Preto je podľa neho nevyhnutné <xhtml:em>"prísne napomenutie Bukurešti". </xhtml:em>Ďalšou dôležitou otázkou je podľa neho zabezpečenie vysokoškolského vzdelávania v materinskom jazyku pre príslušníkov menšín v tejto krajine, <xhtml:em>"najmä pokiaľ ide o nevyhovujúcu situáciu viac ako 1,5 miliónovej maďarskej menšiny". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Realizácia princípov subsidiarity a samosprávy, vrátane vytvárania jednotlivých foriem autonómie, je podľa jeho slov nesporným nástrojom ochrany a právnej istoty menšín. Taktiež spomenul, že návrh uznesenia obsahuje zmienku o vrátení majetku, reštitúcia majetku cirkví však zatiaľ nie je vyriešená.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Za nevyhnutné označil tiež reformy v oblasti životného prostredia a poukázal na plán ťažby v obci Rosia Montana, ktorý podľa neho treba riešiť s ohľadom na názory krajín, ktorých sa táto problematika bezprostredne dotýka - Slovenska a Maďarska.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Zdôrazniť aj dôležitosť možnosti uplatnenia tzv. "ochrannej klauzuly" a pripomenul, že <xhtml:em>"Rumunsko, rovnako ako ostatné kandidátske krajiny, môže získať oprávnenie pre vstup do EÚ až na základe skutočnej realizácie vytýčených cieľov". </xhtml:em></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Písomné vyhlásenie slovenských poslancov zo Strany európskych socialistov:</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:strong>Ochrana detí pred používaním nevhodných počítačových hier</xhtml:strong></xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Z iniciatívy Moniky <xhtml:strong>BEŇOVEJ</xhtml:strong> (PES, SK), vedúcej slovenskej delegácie poslancov v Socialistickej skupine,  predložili slovenskí poslanci z tejto skupiny na začiatku decembrového plenárneho týždňa EP v Štrasburgu písomné vyhlásenie o ochrane neplnoletých detí pred používaním nevhodných počítačových hier. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Táto deklarácia obsahuje výzvu na prijatie účinnej legislatívy, ktorá by zabránila možnosti nevhodného využívania informačných technológií, najmä počítačových hier so škodlivým obsahom, podnecujúcich u detí nenávisť a násilie. Používanie takýchto hier môže podľa predkladateľov vážne poškodiť telesný a duševný vývoj neplnoletých detí. Na presadenie tejto iniciatívy musia poslanci v termíne do 12. marca 2006 získať 367 podpisov poslankýň a poslancov Európskeho parlamentu.</xhtml:div></xhtml:div></Content></Section></Background>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>3</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>5</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>7</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/ep_products/price_sakharov.htm</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>8</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK#</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>9</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>10</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>11</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>12</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.ec.europa.eu/competition/state_aid/regional/annex_v_corr_en.pdf</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>13</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK#</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>14</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK#</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>15</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/activities/expert.do?language=SK#</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:linkFile imp:orderNum='0'>
<LINK ID='1'>
<LINK-POS ID='1'/>
<LINK-TYPE ID='TA'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0509 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='2'>
<LINK-POS ID='4'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20051207IPR03312 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
<LINK ID='3'>
<LINK-POS ID='6'/>
<LINK-TYPE ID='IM-PRESS'/>
<LINK-TARGET-PUBREF>-//EP//TEXT IM-PRESS 20051206IPR03226 0 NOT XML V0//SK</LINK-TARGET-PUBREF>
</LINK>
</imp:linkFile>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BKG DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>