<QUEST VERSION="2"><TI><TI-INTRO>Otázka na ústne zodpovedanie <QREF QID="O-2011-000109">O-000109/2011</QREF></TI-INTRO><TI-DEST><INST TYPE="COM">Komisii</INST></TI-DEST><TI-RULES-EP>článok 115 rokovacieho poriadku</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR><PERSON ID="28299">Bogusław Sonik</PERSON><BRK/>v mene <COMMITTEE COMMID="2865">Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín</COMMITTEE></TI-AUTHOR></TI><OBJECT OBJID="OBJ000109">Vec: Jadrová bezpečnosť 25 rokov po černobyľskej havárii</OBJECT><CONTENT><PARA>V apríli 2011 si pripomíname 25. výročie černobyľskej jadrovej katastrofy na Ukrajine. 26. apríla 1986 došlo v dôsledku náhleho prudkého zvýšenia výkonu reaktora počas systémového testu k roztrhnutiu reaktorovej nádrže, čo spôsobilo sériu výbuchov. Silný požiar v černobyľskej jadrovej elektrárni trval 10 dní. Uvoľnilo sa pri ňom viac než 5,2 milióna terabecquerelov. Podľa údajov OSN došlo k zamoreniu územia až v rozsahu 500 km od elektrárne. Evakuovaná zóna dosiahla 30 km. Evakuovaných bolo približne 115 000 ľudí z oblastí v blízkosti reaktora a následne po roku 1986 bolo z Bieloruska, Ruskej federácie a Ukrajiny presídlených približne 220 000 obyvateľov. V dlhodobom meradle bolo do roku 2005 zaznamenaných vyše 6 000 prípadov rakoviny štítnej žľazy u detí a dospievajúcich, ktorí boli v čase katastrofy vystavení ožiareniu, a v nasledujúcich desaťročiach sa očakávajú ďalšie prípady tohto ochorenia. V správe OSN sa k roku 2008 počet potvrdených priamych úmrtí v dôsledku ožiarenia vyčísľuje na 64. Naďalej sa vedú dohady o tom, koľko ľudí bude katastrofou v konečnom dôsledku postihnutých. Katastrofa bola ohodnotená ako veľká havária 7. stupňa.</PARA><PARA>EÚ, ktorá vytvorila Fond na ochranný kryt černobyľského reaktora, bola najväčším poskytovateľom finančnej pomoci v boji proti následkom Černobyľu.</PARA><PARA>Černobyľská havária si nielenže vyžiadala značný počet obetí, ale aj v nasledujúcich rokoch bude mať ďalšie<I> </I>katastrofálne zdravotné následky. Podľa nedávnych štúdií prijímajú obyvatelia minimálne dvoch ukrajinských okresov naďalej kontaminované potraviny. Medzinárodná skupina expertov financovaná Komisiou (http://arch.iarc.fr) nedávno skončila previerku stavu zdravotného výskumu po Černobyle. Jej celkový dojem je taký, že v súčasnosti je k dispozícii séria nekoordinovaných štúdií, ktoré sú síce samy osebe cenné, no namiesto komplexného a štruktúrovaného pokusu načrtnúť celkové zdravotné dôsledky katastrofy vyznievajú len ako nesúrodé snahy. Experti odporúčajú čo najskôr vypracovať medzinárodnú štúdiu o dôsledkoch Černobyľu.</PARA><PARA>– Je Komisia pripravená vypracovať a podporiť dlhodobú štúdiu (zachytávajúcu celý priebeh života), ktorá by vyhodnotila celkové dôsledky na zdravie obyvateľov Európy vo všetkých oblastiach postihnutých černobyľským rádioaktívnym spadom?</PARA><PARA>– Má Komisia k dispozícii údaje o súčasnom stave kontaminácie pôdy a životného prostredia v oblasti okolo Černobyľu a najviac postihnutých oblastiach Bieloruska, Ukrajiny a Ruska a opatreniach na ochranu ľudí pred týmito dôsledkami? </PARA><PARA>– Hodlá Komisia spolupracovať s Ukrajinou na výstavbe nového sarkofágu nad havarovanou jadrovou elektrárňou v Černobyle?</PARA><PARA>– Bude Komisia v súvislosti s blížiacim sa 25. výročím nabádať vlády, aby zverejnili nové finančné záväzky zamerané na pomoc v odstraňovaní dôsledkov jadrovej katastrofy?</PARA><PARA>K jadrovým nešťastiam dochádza prekvapivo a nečakane – pred 25 rokmi to bol Černobyľ, pred pár týždňami Fukušima. Obe havárie poukazujú na závažnosť dôsledkov na miestne a regionálne obyvateľstvo. Vzhľadom na počet a umiestnenie jadrových zariadení v Európe je účinná ochrana (vrátane evakuačných opatrení) jednoznačne cezhraničnou záležitosťou, akokoľvek nepravdepodobná sa nám rádiologická havária môže javiť. Vzhľadom na súčasnú úroveň koordinácie v EÚ:</PARA><PARA>– Akých možných dôsledkov závažnej jadrovej katastrofy v danom mieste (v EÚ alebo jej okolí) na obyvateľstvo rôznych členských štátov si je Komisia vedomá?</PARA><PARA>– Aké informácie má k dispozícii Komisia, čo sa týka vzájomnej koordinácie civilnej ochrany medzi členskými štátmi a medzi EÚ a tretími krajinami, ako sú spoločné cvičenia pre prípad rádiologickej havárie?</PARA></CONTENT></QUEST>