<imp:content xmlns:imp="http://APIE.imp">

<imp:doc imp:orderNum="0">
<Focus language="SK" xmlns:ns1="SipadeType" xmlns:xhtml="http://www.w3.org/1999/xhtml"><CoverPage><Title>Čo je to vlastne politická skupina EP?</Title><Topic>Inštitúcie</Topic><PublicationDate>2006-02-22 - 15:59</PublicationDate><Chapo>

Mätie vás pojem politická skupina? Radi by ste si v ňom urobili raz a navždy jasno? Nadišiel ten správny čas. V tomto špecializovanom článku uverejníme profily jednotlivých politických skupín v Európskom parlamente. Priblížime si ich históriu, lídrov a programy. Najprv sa však pozrime akú úlohu jednotlivé politické skupiny v EÚ zohrávajú.

</Chapo><Content><xhtml:div>

<xhtml:div align="justify">Systém politických skupín v Európskom parlamente je veľmi špecifický a zvláštny.  Namiesto podpory národných záujmov  sa europoslanci z jednotlivých strán v rámci celej EÚ združujú do nadnárodných skupín a reprezentujú spoločný záujem. Napríklad najväčšia Skupina Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov, známa aj pod skratkou EPP-ED, združuje 278 europoslancov zo všetkých 27 členských štátov EÚ.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Momentálne je v Európskom parlamente sedem politických skupín a 34 nezávislých europoslancov. Od januára do novembra 2007 ich však bolo osem, pričom názov poslednej z nich znel Skupina pre identitu, tradíciu a zvrchovanosť. Na založenie novej politickej skupiny je potrebných 20 členov pochádzajúcich najmenej z jednej pätiny členských štátov EÚ.</xhtml:div>

</xhtml:div></Content><REF text-before="reference_abbr"><ns1:ID>20060215FCS05277</ns1:ID></REF></CoverPage><Section item="001"><Title>Motor Parlamentu</Title><Photography href="20060210PHT05139" title="Zrkadlový obraz muža s kufríkom, ktorý vstupuje do rokovacej miestnosti výboru" alt="Zrkadlový obraz muža s kufríkom, ktorý vstupuje do rokovacej miestnosti výboru" ext="jpg" width="360" height="540">Analýza politických skupín EP</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Politické skupiny sú pre bežný chod EP veľmi dôležité. Rozhodujú, ktoré body sa dostanú na rokovanie plenárneho zasadnutia, predkladajú pozmeňovacie návrhy k správam, o ktorých sa tam bude hlasovať a taktiež rozhodujú o tom, aký postoj zaujme politická skupina ku konkrétnemu problému. Nijaký poslanec však nesmie byť k určitému hlasovaniu nútený.<xhtml:br/> <xhtml:br/>"Koordinátori skupín" hrajú podstatnú úlohu, keďže kvôli špecifickým politickým otázkam zabezpečujú kontakt so svojimi politickými skupinami a hľadajú podporu pri hlasovaní o správach v jednotlivých výboroch.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Každá politická skupina si volí jedného, alebo v niektorých prípadoch dvoch predsedov. Vplyv politických skupín odráža aj skutočnosť, že nominujú kandidátov na všetky dôležité funkcie vrátane predsedu a podpredsedov EP, predsedov výborov a kvestorov.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="/groups/default.htm" title="Politické skupiny">Webstránka EP s odkazmi na jednotlivé webstránky politických skupín</Link></Knowmore></Section><Section item="002"><Title>Európska ľudová strana a Európsky demokrati</Title><Photography href="20060213PHT05189" title="Logo EPP-ED" alt="Logo EPP-ED" ext="jpg" width="89" height="85">Logo EPP-ED</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Rast európskej konkurencieschopnosti prostredníctvom vyšších investícií do výskumu a celoživotného vzdelávania je len jedným z cieľov Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov - najväčšej politickej skupiny v Parlamente. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:br/>S 278 europoslancami z 27 krajín Európskej únie predstavuje táto strana dôležitú silu na európskej politickej scéne.  V širšom politickom kontexte pochádza z tejto politickej rodiny jedenásť premiérov z EÚ ako aj predseda Európskej komisie. Z národnostného hľadiska je najpočetnejším blokom delegácia z Nemecka so 49 poslancami, zatiaľ čo najmenšími sú delegácie Dánska a Estónska s jediným poslancom.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Názov Skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a Európskych demokratov, ktorý je tiež známy pod skratkou EPP-ED, vznikol spojením kresťanských demokratov, konzervatívcov, a iných stredopravých politických strán a europoslancov z celej Európy. Od roku 1999 je to najväčšia skupina v Európskom parlamente, ale k jej vzniku došlo ešte v roku 1953, keď sa do kresiel Valného zhromaždenia Európskeho spoločenstva pre uhlie a oceľ - prvej parlamentnej inštitúcie, posadila skupina Kresťanských demokratov. Pred svojim najväčším rivalom Skupinou socialistov si udržiava pohodlnú väčšinu - Socialisti majú 218 členov z 25 členských štátov.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Posledné voľby do Európskeho parlamentu, ktoré sa po prvýkrát uskutočnili aj v desiatich krajinách strednej a východnej Európy v roku 2004, priniesli tejto skupine úspech so ziskom 38,11% hlasov. V porovnaní s rokom 1999 si skupina polepšila o tri percentuálne body.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Ako najväčšej skupine pripadá EPP-ED aj leví podiel na vplyvných pozíciách v Parlamente. V súčasnosti pochádza z jej radov predseda Parlamentu a štyria podpredsedovia EP, ako aj  deväť predsedov z 22 parlamentných výborov či podvýborov.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify">Lídrom skupiny je Joseph Daul. Pôvodne farmár je členom Európskeho parlamentu od roku 1999. Okrem iného pôsobil na čele Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieku. Pochádza z francúzskeho regiónu Alsasko a hovorí plynule nemecky. Má dve deti a v apríli oslávi šesťdesiatiny. Fakt, že EPP-ED združuje poslancov zo všetkých 27 členských štátov EÚ, je podľa šéfa frakcie potvrdením, že skupina svoju prácu zasväcuje zjednocovaniu Európy. "Prevaha pritom nie je len v počte kresiel. Vo všetkých politicky dôležitých hlasovaniach skupina potvrdila svoju silnú pozíciu bez sektárstva a stala sa na európskej politickej scéne významnou, pretože občania Európy ju takú chcú," uviedol Daul.</xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> <xhtml:br/>Veľká rôznorodosť jednotlivých politických strán z celej Európy, ktoré sú zoskupené do politických skupín, a ich spojitosť s tradíciami a domácou politikou spôsobujú, že ideologická spätosť a pravá straníckosť sa prejavujú v menšej miere ako na domácej politickej scéne.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Ako uviedol zdroj z EPP-ED, tento fakt sa odráža aj v postoji  skupiny, ktorá sa snaží "vybudovať väčšinu vo všetkých dôležitých otázkach" a "nezanedbávať menšie skupiny". Zatiaľ čo kľúčové pozície v špeciálnych výboroch sa zvykli rozdeľovať medzi dve veľké skupiny, dnes prevláda úsilie o spravodlivejšie rozdelenie aj v prospech menších skupín.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.epp-ed.org/home/en/default.asp?lg1=sk" title="EPP-ED">Webstránka Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany a Európskych demokratov</Link></Knowmore></Section><Section item="003"><Title>Socialistická skupina v Európskom parlamente</Title><Photography href="20060221PHT05546" title="Logo Socialistickej skupiny" alt="Logo Socialistickej skupiny" ext="jpg" width="87" height="84">Logo Socialistickej skupiny</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Solidarita, udržateľnosť a sociálna spravodlivosť patria medzi princípy spoločné pre sociálnodemokratických, socialistických a labouristických poslancov Európskeho parlamentu. Aby posilnili svoj vplyv a získali reálnu podporu pre svoje návrhy, poslanci zo Socialistickej skupiny začali spolupracovať už na samom začiatku integračného procesu a v súčasnosti sú druhou najväčšou skupinou v Európskom parlamente. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:br/>Vo voľbách v roku 2004 získali celkovo 27,19 % hlasov, ktoré im zabezpečili 200 kresiel v Parlamente. V súčasnosti k nim patrí 218 poslancov. Členovia skupiny pochádzajú z 25 krajín EÚ a sú rozdelení do všetkých stálych výborov, pričom siedmym z nich aj predsedajú. K Socialistickej frakcii patria aj piati podpredsedovia EP.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Predsedom skupiny je Martin Schulz z Nemecka, ktorý bol do tejto funkcie zvolený v roku 2004, hoci mandát europoslanca vykonáva už od roku 1994. Jeho úloha je kľúčová pre riadne fungovanie politickej skupiny. Koordinuje totiž všetky jej aktivity, hovorí za frakciu a napokon aj prezentuje jej názory na plenárnom zasadnutí.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Pred prvými priamymi voľbami do Európskeho parlamentu v roku 1979, vydali  Socialisti Európsky volebný manifest, ktorý obsahoval politické priority skupiny. Táto tradícia je zachovaná až doteraz. Ciele v manifeste zahŕňajú hospodársky rast, boj proti chudobe, sociálnu integráciu, bezpečnosť a ochranu životného prostredia. S postupujúcou globalizáciou a rastúcou nezamestnanosťou sa však do popredia dostáva problematika tvorby pracovných miest. Nezamestnanosť je totiž podľa Socialistov mlynským kameňom, ktorý visí na krku sociálnej Európy.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Zložité problémy, ktorým musí Európa čeliť majú niekedy príliš technický charakter a občania im rozumejú len s ťažkosťami. Priblížiť Úniu občanom tak zostáva jednou z najdôležitejších výziev pred ktorými Socialistická skupina stojí. Jej predseda poznamenáva: "Pri viacerých politických diskusiách a rozhodnutiach a pri tvorbe európskej legislatívy - v otázke rozširovania, chemickej legislatívy, rozpočtového rámca a dokonca aj pri vymenovaní novej Komisie -  stála Socialistická skupina na čele záujmov občanov." Uvedené príklady poukazujú na oblasti, v ktorých "Európa načúva hlasu občanov".</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.socialistgroup.org/gpes/index.do?lg=en" title="Socialistická skupina v EP">Oficiálna webstránka Socialistickej skupiny v Európskom parlamente</Link></Knowmore></Section><Section item="004"><Title>Aliancia liberálov a demokratov za Európu</Title><Photography href="20060221PHT05548" title="Logo Aliancie liberálov a demokratov za Európu" alt="Logo Aliancie liberálov a demokratov za Európu" ext="jpg" width="90" height="78">Logo Aliancie liberálov a demokratov za Európu</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">So stoštyrmi poslancami z 22 krajín je Aliancia liberálov a demokratov za Európu (ALDE) treťou najväčšou politickou skupinou v Európskom parlamente. Cieľom tejto skupiny, ktorá je vo svojej podstate striktne federalistická, no rešpektuje pritom názorovú rozdielnosť, je presunúť rovnováhu smerom k politickému stredu. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:br/>Pri rozdeľovaní zodpovednosti za výbory medzi jednotlivými politickými skupinami získalo ALDE predsedníctvo troch parlamentných výborov: Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, Výboru pre rybné hospodárstvo a Výboru pre dopravu a cestovný ruch. Vo svojich radoch má aj dvoch zo štrnástich podpredsedov EP (Talian Luigi Cocilovo a britská poslankyňa Diana Wallis). Najväčšie zastúpenie z hľadiska štátnej príslušnosti má Taliansko a Veľká Británia, nasledované Francúzskom. Pozícia skupiny ALDE, ktorá je na polceste medzi dvomi "veľkými" politickými skupinami (Ľudovci a Socialisti) a ostatnými menšími frakciami, jej zabezpečuje, že hlas Liberálov a demokratov bude vypočutý (aj keď sa často stáva, že ALDE vystupuje ako prostredník pri politických sporoch).<xhtml:br/> <xhtml:br/><xhtml:strong>Päť priorít pre rok 2006</xhtml:strong><xhtml:br/> <xhtml:br/>Predseda skupiny Graham Watson, ktorý je europoslancom od roku 1994, vysvetľuje, čím je jeho skupina špecifická: "Liberáli a demokrati majú jasnú víziu; presne vieme, akú spoločnosť by sme chceli vytvoriť." Na rok 2006 si skupina ALDE stanovila päť priorít, ktoré majú k splneniu vyššie uvedeného cieľa napomôcť:<xhtml:br/> <xhtml:br/>1. Usilovať sa o presadenie dlhodobého európskeho rozpočtu, ktorý bude uspokojivou odpoveďou na potreby Únie a výzvy, pred ktorými politiky EÚ stoja, predovšetkým v oblasti vedeckého výskumu a technologických inovácií.<xhtml:br/>2. Vyvíjať tlak na členské štáty, aby zavádzali reformy nevyhnutné na dosiahnutie ekonomického rastu a zamestnanosti.<xhtml:br/>3. Podporovať všetky európske iniciatívy zamerané na zlepšenie životného prostredia a zabezpečenie dlhodobej ekonomickej udržateľnosti.<xhtml:br/>4. Opätovne získať dôveru európskej verejnej mienky tak, aby o problematike európskej ústavy mohla v pravý čas prebehnúť otvorená diskusia.<xhtml:br/>5. Zabezpečiť, že EÚ bude postupovať v súlade s hodnotami, ktoré obhajuje, predovšetkým vo vzťahoch s tretími krajinami.<xhtml:br/> <xhtml:br/><xhtml:strong>Vízia a líderstvo</xhtml:strong><xhtml:br/> <xhtml:br/>Podľa Grahama Watsona, problémy pred ktorými 21. storočie stojí (rast populácie a migrácia, klimatické zmeny a medzinárodný zločin), sa dajú uspokojivo riešiť len na nadnárodnej úrovni, ktorá od európskych inštitúcii vyžaduje väčšiu zainteresovanosť. Ako sám hovorí: "Komisia nám dala plán D pre dialóg. Ale my potrebujeme aj plán V pre víziu a plán L pre líderstvo."<xhtml:br/> <xhtml:br/>Víziu ALDE predstavil jej predseda takto: "Politická skupina ALDE presadzuje hodnoty slobody, spravodlivosti, spoločenstva a vlády zákona tak doma, ako aj v zahraničí. Liberáli a demokrati v sebe spájajú snahu o rozdelenie výhod hospodárskej dynamiky a agendu sociálnej spravodlivosti."<xhtml:br/> <xhtml:br/>Jeden z posledných politických zápasov skupiny ALDE sa zameriava na otvorenie trhu so službami väčšej konkurencii a tiež na ukončenie politiky prijímania rozhodnutí za zatvorenými dverami, ktorú si osvojili niektoré európske inštitúcie. Je to skrátka postoj, ktorý je zmesou liberalizmu a demokracie.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.alde.eu/" title="Webstránka ALDE">Webstránka Aliancie liberálov a demokratov za Európu</Link></Knowmore></Section><Section item="005"><Title>Skupina Únie za Európu národov</Title><Photography href="20060420PHT07470" title="Logo Skupiny UEN" alt="Logo Skupiny UEN" ext="jpg" width="90" height="84">Logo Skupiny UEN</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Ako už zo samotného názvu vyplýva, Skupina Únie za Európu národov (UEN) verí v Európu zloženú z národných štátov, ktorá prenecháva priestor vládam a krajinám, aby koordinovali a spolupracovali pri budovaní otvorenejšej a stabilnejšej Európy, založenej na rôznorodosti. Silne sa zasadzujú za princíp subsidiarity, ktorý je podľa nich kľúčový pre spravodlivé rozdelenie právomoci medzi inštitúcie EÚ, štáty a miestne samosprávy, a je v samotnom záujme občanov. </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span><xhtml:span>"Obrana našich kultúrnych hodnôt, podpora tých, ktorí chcú pokrok zároveň s ochranou slobody, demokracie a ľudských práv, propagácia sociálnej politiky, ktorá ide ruka v ruke s rozvojom ekonomiky a sociálnou ochranou najchudobnejších vrstiev, to sú naše základné ciele," hovorí spolupredsedníčka skupiny UEN Cristiana Muscardini. Jej kolega v spolupredsedníckej funkcii Brian Crowley k tomu dodáva: "Bohatstvo rozmanitosti a rešpektovanie rozdielov je tmel, ktorý nás spája".</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2004 získala skupina UEN 3,7 % hlasov, čo sa pretavilo do zisku 27 poslaneckých mandátov. Za posledné dva a polročné obdobie sa však ku skupine pripojilo ďalších 17 poslancov z Poľska, Talianska a Litvy, čím sa celkový počet poslancov v skupine zvýšil na 44. Poľská delegácia s dvadsiatimi poslancami sa tak stala najväčšou národnou delegáciou UEN. Taliani disponujú trinástimi zástupcami a zvyšní poslanci pochádzajú z Litvy, Lotyšska, Írska a Dánska.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Počet kresiel, ktoré poslanci zo skupiny UEN v Parlamente obsadili sa odráža aj v skutočnosti, že z ich radov pochádza aj podpredseda Parlamentu Adam Bielan z Poľska. Jeho krajan Marcin Libicki predsedá Petičnému výboru a z tejto frakcie pochádza aj osem podpredsedov parlamentných výborov. Skupina má taktiež početné zastúpenie v delegáciách  a to v podobe štyroch podpredsedov a predsedu delegácie pre vzťahy s Kanadou.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>O predsedníctvo v skupine UEN sa delia Brian Crowley, najdlhšie pôsobiaci írsky europoslanec a v súčasnosti aj najmladší predseda parlamentnej skupiny, a Cristiana Muscardini, talianska europoslankyňa s najdlhším nepretržitým mandátom, ktorá v minulosti zastupovala skupinu UEN v Európskom konvente.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/>Táto skupina, ktorá vznikla v roku 1999, silne podporuje sociálne trhovú ekonomiku, vzdelávanie a výskum a ochranu životného prostredia, a ostro sa stavia proti výlučne materialistickému poňatiu spoločnosti. Medzi svoje priority zaradzuje otázky národnej identity, kultúry a jazyka. Rodina je podľa UEN základná bunka spoločnosti a najlepšie miesto na odovzdávanie hodnôt, na ktorých EÚ stojí.</xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.uengroup.org/" title="Oficiálna webstránka">Skupina Únie za Európu národov</Link></Knowmore></Section><Section item="006"><Title>Skupina zelených/Európska slobodná aliancia</Title><Photography href="20060309PHT06044" title="Logo Skupiny Zelených/EFA" alt="Logo Skupiny Zelených/EFA" ext="jpg" width="90" height="85">Logo Skupiny Zelených/EFA</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Hoci skupina Zelených začala pôvodne v politike s výlučne ekologickými témami, v posledných rokoch sa presunula viac do hlavného politického prúdu. Počas nedávnej diskusie ohľadom smernice o službách zhrnul filozofiu skupiny jej spolupredseda Daniel Cohn-Bendit takto: „V čase, keď Európska komisia čoraz viac favorizuje agendu priemyselných kruhov, Skupina zelených/EFA dôsledne bojuje za zachovanie rovnováhy medzi ekonomickými reformami a sociálnymi záujmami.“ </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:br/>V porovnaní s inými skupinami je táto politická frakcia pomerne mladá. Prvé ekologické strany sa objavili v 70-tych rokoch minulého storočia a trvalo im ešte približne jedno desaťročie, kým premenili svoju podporu na skutočnú politickú moc. Na európskej úrovni začali Zelení koordinovať svoje aktivity až v roku 1984. V júli 1999 sa dohodli na spolupráci s Európskou slobodnou alianciou, ktorá spája politické strany bojujúce za demokraciu a právo na sebaurčenie európskych regiónov a národov bez vlastných štátov, a vytvorili nové politické zoskupenie - Zelení/EFA.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Skupina sa skladá zo 42 europoslancov z 13 krajín. Najväčšia národná delegácia s 13 poslancami pochádza z Nemecka, zatiaľ čo Luxembursko, Dánsko, Fínsko, Švédsko a Lotyšsko majú v skupine po jednom zástupcovi. Skupina má svojho človeka na čele podvýboru pre ľudské práva, ktorému predsedá Hélène Flautre. Z radov zelených pochádza aj ďalších šesť podpredsedov rôznych výborov a tiež tretí podpredseda Parlamentu Gérard Onesta. Na rozdiel od ostatných skupín, Zelení/EFA majú dvoch spolupredsedov, čo je aj zárukou rovnosti pohlaví.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Priamo úmerne s pokračujúcou participáciou v európskej politike táto skupina rozšírila aj svoje záujmy za hranice tém, ktoré priamo súvisia s problematikou životného prostredia. V súčasnosti sa medzi cieľmi nachádza aj snaha o vybudovanie spoločnosti, ktorá rešpektuje základné ľudské práva a environmentálnu spravodlivosť, prehĺbenie demokracie prostredníctvom decentralizácie a podpory priamej účasti občanov na rozhodovacom procese a napokon aj prijatie takých ekonomických a sociálnych reforiem, ktoré zabezpečia udržateľný rozvoj tak pre ľudí, ako aj pre životné prostredie.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Cohn-Benditova kolegyňa a spolupredsedníčka skupiny Monica Frassoni zhrnula aktivity skupiny do jednej vety: “Zelení sa snažia zabrániť tomu, aby EÚ sledovala krátkozrakú politiku, ktorá obetuje životné prostredie a sociálnu spravodlivosť posluhovaním úzkym lobistickým záujmom.“</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.greens-efa.org/index.htm" title="Webstránka Zelení/EFA">Oficiálna webstránka Skupiny zelených/EFA v Európskom parlamente</Link></Knowmore></Section><Section item="007"><Title>Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica</Title><Photography href="20060322PHT06600" title="Logo skupiny GUE/NGL " alt="Logo skupiny GUE/NGL " ext="jpg" width="89" height="84">Logo skupiny GUE/NGL </Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica (GUE/NGL) je so 41 poslancami šiestou najväčšou skupinou v Európskom parlamente a predstavuje určitú platformu pre spoluprácu ľavicových strán. Skupina sa snaží vybudovať "Inú Európu: sociálnu, mierumilovnú, demokratickú, feministickú a ekologickú, ktorá bude solidárna so všetkými národmi sveta." </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"> </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:span><xhtml:span>Politická skupina GUE/NGL vznikla na začiatku štvrtého funkčného obdobia Európskeho parlamentu v roku 1994. Ale politické strany naľavo od Socialistickej skupiny spolupracovali v iných zoskupeniach už nejaký ten čas predtým. Po štvrtom rozšírení EÚ v januári 1995, kedy sa medzi členské štáty zaradili Rakúsko, Fínsko a Švédsko, sa k skupine GUE/NGL pripojili aj predstavitelia ľavicových strán škandinávskych krajín. V dôsledku toho sa dnes skupina skladá z dvoch podskupín - Európskej zjednotenej ľavice a Nordickej zelenej ľavice.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>V posledných voľbách do Európskeho parlamentu v júni 2004 odovzdalo svoj hlas politickým stranám zoskupeným v GUE/NGL takmer deväť miliónov voličov. V súčasnosti pôsobí v jej radoch 41 poslancov zo 14 členských štátov.  Nemecká a talianska delegácia sú z hľadiska početnosti najväčšími, keďže obe majú po sedem poslancov. Hneď za nimi nasleduje česká delegácia so šiestimi poslancami, kým v delegáciách ostatných krajín pôsobia jeden až štyria poslanci. Z tejto skupiny pochádza predseda výboru pre medzinárodný obchod Helmut Markov a tiež podpredsedníčka Parlamentu Luisa Morgantini.</xhtml:span></xhtml:span><xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Skupina sa skladá zo 16 rôznych komunistických, ľavicových a socialistických strán v Európe. Táto rôznorodosť môže viesť k odlišným postojom pri niektorých otázkach. Pre skupinu je však dôležité, aby si každá jednotlivá strana zachovala svoju vlastnú identitu a stratégiu, no pri presadzovaní spoločných politických cieľov by mali všetky strany ťahať za jeden povraz.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span><xhtml:strong>Európa môže vybudovať mosty medzi civilizáciami</xhtml:strong></xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>Predsedom skupiny je francúzsky komunista Francis Wurtz, ktorý do poslaneckých lavíc zasadá od roku 1979. Do funkcie predsedu skupiny bol zvolený v roku 1999 a v súčasnosti ju vykonáva už druhé funkčné obdobie.</xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span>"Európa môže a musí byť o niečom inom než o obmedzovaní a nezamestnanosti.  Vo svete, kde vzájomná závislosť krajín neustále rastie, má Európa dostatočné prostriedky na to, aby zlepšila život bežným ľuďom," hovorí Francis Wurtz. Rovnako je presvedčený, že Európa môže zohrať významnú úlohu aj na medzinárodnom poli a to budovaním mostov medzi civilizáciami. </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> </xhtml:span><xhtml:br/><xhtml:span> “Aby sa však tieto ambície mohli naplniť, je nutné oslobodiť sa od tých, ktorí sa správajú ako vládcovia sveta, ale v skutočnosti ho privádzajú na pokraj konfliktu. To taktiež znamená nutnosť zaviesť rovnaké normy medzinárodného práva, a to vo všetkých štátoch bez výnimky, predovšetkým však na Strednom východe, ktorý pripomína otvorenú ranu a nekonečný zdroj beznádeje.”</xhtml:span></xhtml:span></xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://www.guengl.org/" title="GUE/NGL">Oficiálna webstránka skupiny GUE/NGL v Parlamente</Link></Knowmore></Section><Section item="008"><Title>Skupina nezávislosť/demokracia</Title><Photography href="20060331PHT06900" title="Logo Skupiny nezávislosť/demokracia" alt="Logo Skupiny nezávislosť/demokracia" ext="jpg" width="60" height="56">Logo Skupiny nezávislosť/demokracia</Photography><Content><xhtml:div><xhtml:div align="justify">Nesúhlas s Európskou ústavou a odpor voči "centralizácii a byrokratizácii Európy" sú hlavnými cieľmi tejto relatívne mladej parlamentnej skupiny, ktorá vznikla zo Skupiny za Európu demokracií a rozmanitostí. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2004 získala 24 poslancov z 9 krajín, čo predstavuje približne 3 % zastúpenie v EP. Sami seba označujú rôzne: "kritici EÚ, euroskeptici a eurorealisti". </xhtml:div>
<xhtml:div align="justify"><xhtml:br/>Ideovou platformou tejto skupiny je jej odpor voči návrhu Ústavy EÚ. V tejto súvislosti sa po zamietavom referendovom výsledku vo Francúzsku a Holandsku v polovici roka 2005 skupina snaží ťažiť z neistej politickej budúcnosti tejto zmluvy.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Najväčšou národnou delegáciou tejto skupiny je s 10 poslancami britská Strana nezávislosti (UKIP), ktorá výslovne propaguje vystúpenie Veľkej Británie z Európskej únie. Ostatní členovia tejto skupiny sú však skôr reformisti, ktorí akceptujú členstvo svojej krajiny v Únii, ale chceli by presadiť "menší stupeň centralizácie, menšie podrývanie národnej suverenity a širšie právomoci v rukách národných parlamentov". Na základe rozdielnosti názorov sa skupina rozhodla, že bude rešpektovať slobodu jednotlivých delegácií a umožní im hlasovať podľa vlastne vôle. Na čele skupiny sú spoločne britský poslanec zo strany UKIP Nigel Farage a Jens-Peter Bonde, dánsky poslanec za stranu JuniBevægelsen - Mod Unionen.<xhtml:br/> <xhtml:br/><xhtml:strong>D ako demokracia - za a proti Ústave</xhtml:strong><xhtml:br/> <xhtml:br/>Ako vie každý, kto sleduje diskusiu o Ústave, táto skupina má značné skúsenosti s tým, ako sa udržať v centre pozornosti médií. Jedným z príkladov je aj ich častá snaha o "destabilizáciu" niektorých predstaviteľov členských štátov alebo Európskej komisie počas ich vystúpenia v Parlamente. V roku 2005 spustili akciu s názvom "Cestovný autobus s plánom D", ktorý pôjde v závese za európskou komisárkou pre komunikáciu Margot Wallström. Tá cestuje po Európe a organizuje semináre o svojom vlastnom "Pláne D", kde diskutuje o stave európskej ústavy a budúcnosti Európy.<xhtml:br/> <xhtml:br/>Najväčšou výzvou pre túto relatívne mladú politickú zmes bude nadviazať na volebný úspech z roku 2004 a v nasledujúcich voľbách v roku 2009 získať ešte viac hlasov.</xhtml:div></xhtml:div></Content><Knowmore text-before="more"><Link href="http://indemgroup.org/" title="Oficiálna webstránka">Skupina nezávislosť/demokracia</Link></Knowmore></Section></Focus>
</imp:doc>
<imp:links imp:orderNum="0">
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>1</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060210PHT05139.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>2</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>/groups/default.htm</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>3</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060213PHT05189.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>4</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.epp-ed.org/home/en/default.asp?lg1=sk</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>5</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060221PHT05546.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>6</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.socialistgroup.org/gpes/index.do?lg=en</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>7</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060221PHT05548.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>8</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.alde.eu/</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>9</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060420PHT07470.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>10</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.uengroup.org/</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>11</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060309PHT06044.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>12</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.greens-efa.org/index.htm</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>13</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060322PHT06600.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>14</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://www.guengl.org/</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>15</RANK>
<ORIGIN>PHOTO</ORIGIN>
<URL>20060331PHT06900.jpg</URL>
</LINK>
<LINK>
<LANGUAGE>SK</LANGUAGE>
<RANK>16</RANK>
<ORIGIN>LINK</ORIGIN>
<URL>http://indemgroup.org/</URL>
</LINK>
</imp:links>
<imp:assoc imp:orderNum="0">
<ASSOCIATION NAME="DTD">-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
<ASSOCIATION NAME="XSL">-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN</ASSOCIATION>
</imp:assoc>
</imp:content>