<QUEST><TI><TI-INTRO>OTÁZKA NA ÚSTNE ZODPOVEDANIE S ROZPRAVOU <QREF QID="O-2008-0084">O-0084/08</QREF></TI-INTRO><TI-RULES-EP>v súlade s článkom 108 Rokovacieho poriadku,</TI-RULES-EP><TI-AUTHOR>ktorú položil <PERSON ID="4544">Diana Wallis</PERSON>, <PERSON ID="38600">Bilyana Ilieva Raeva</PERSON> a <PERSON ID="39762">Johannes Lebech</PERSON>, v mene skupiny <GRPOL GRPOLID="1119">ALDE</GRPOL></TI-AUTHOR><TI-DEST>Komisii</TI-DEST></TI><OBJECT OBJID="OBJ0084">Vec: Správa Arktídy v globálnom svete</OBJECT><CONTENT><PARA>Uplynulo už viac ako 20 rokov od prejavu M. Gorbačova v Murmansku, v ktorom vyzval arktické štáty, aby vytvorili „skutočnú zónu mieru a plodnej spolupráce“ na ďalekom severe. Odvtedy sa vynorilo niekoľko kľúčových otázok zásadného významu, ktoré sústredili pozornosť na ďaleký sever, napríklad znečistenie, zmeny klímy vedúce k sprístupneniu doteraz uzavretých morských ciest, využívanie zdrojov, trvalá udržateľnosť, bezpečnosť dodávok energie a zásoby rýb. Koncom mája 2008 prijalo päť krajín hraničiacich s Arktídou (Kanada, Dánsko, Nórsko, Rusko a USA) deklaráciu z Ilulissat, ktorá sa snaží o uplatnenie medzinárodného morského práva na Arktídu, ale je proti uzavretiu osobitnej právnej dohody o Arktíde. Má to veľký význam pre medzinárodné spoločenstvo a všetkých potenciálnych arktických aktérov. Osobitný význam to má aj pre EÚ, ktorej tri členské štáty a ďalšie dva susedné štáty úzko prepojené prostredníctvom EHP sú arktické štáty. Okrem toho otázky súvisiace s hospodárstvom, ekológiou a výskumom diktujú, že EÚ nesmie byť k arktickej oblasti ľahostajná.  <BRK/></PARA><PARA>Vzhľadom na to, že EÚ by mala   zohrávať aktívnejšiu úlohu vo vzťahu k arktickej oblasti, najmä pokiaľ   ide o bezpečnostný, hospodársky a ekologický rozmer ďalekého severu, mohla   by Komisia identifikovať možné prvky udržateľnej a komplexnej stratégie   EÚ, ktorá umožní čeliť týmto výzvam?  <BRK/></PARA><PARA>Keďže Arktída v súčasnosti   nepodlieha žiadnym mnohostranným normám a predpisom, pretože sa nikdy   neočakávalo, že by sa mohla stať splavnou vodnou cestou alebo komerčne   využívanou oblasťou, zastáva Komisia názor, že súčasné štruktúry správy   ďalekého severu sú dostatočné na riešenie vznikajúcich a jestvujúcich   otázok? Vzhľadom na to, že posledný Medzinárodný polárny rok v 50. rokoch   20. storočia viedol k podpísaniu Zmluvy o Antarktíde, zastáva Komisia   názor, že riešením by mohla byť napríklad záväzná Arktická charta? <BRK/></PARA><PARA>Keďže EÚ sa už zaujíma   o Arktídu prostredníctvom arktickej vetvy politiky Severnej dimenzie   a prostredníctvom rôznych oblastí politík, napríklad energetickej bezpečnosti,   zmien klímy, námorných otázok a otázok rybolovu, ako chce Komisia zlepšiť   koordináciu svojich politík v týchto oblastiach a kedy načrtne skutočnú   komplexnú politiku pre Arktídu? </PARA></CONTENT></QUEST>