Další meziparlamentní dialog o budoucnosti Evropy
Budoucnost Evropy/Evropská integrace
Česká republika
2006-05-30 - 16:30
Europoslanci a národní zákonodárci 8. a 9. května v Evropském parlamentu v Bruselu diskutovali o budoucnosti Evropy. Konference byla příležitostí k výměně názorů mezi národními a evropskými zástupci občanů. Účastníci parlamentního setkání se shodli na tom, že o každodenních záležitostech občanů je třeba dále jednat. Bruselská konference je příspěvkem do diskuse v rámci "období k zamyšlení", jehož prvotními závěry se mají zabývat šéfové států a vlád Unie na summitu v polovině června.
Z českých europoslanců byl na bruselské setkání přihlášen Libor ROUČEK (ČSSD) jako člen delegace Strany evropských socialistů. Nakonec se ale zúčastnil pražské konference o budoucnosti Evropské unie pořádané ve stejném termínu nadací Václava HAVLA Forum 2000 . Do Bruselu nedorazili ani pozvaní zástupci Poslanecké sněmovny, která na 9. května svolala mimořádnou schůzi. Bruselského setkání se nicméně zúčastnili místopředseda Senátu Jiří LIŠKA (ODS) a předseda výboru Senátu pro záležitosti Evropské unie Luděk SEFZIG (ODS).
Bruselské parlamentní setkání uspořádali společně Evropský a rakouský parlament. Rakousko v tomto pololetí předsedá EU. Parlamentní setkání společně vedli předseda EP Josep BORRELL (PES), předseda rakouské Národní rady Andreas KHOL (ÖVP) a předsedkyně rakouské Spolkové rady Sissy ROTHOVÁ-HALVAXOVÁ (ÖVP).
"Nutnost zintenzivnění meziparlamentního dialogu"
"Budujeme nadnárodní demokracii, což pro Evropský parlament zahrnuje úzce spolupracovat s národními parlamenty. Toto první setkání ukázalo důležitost a nutnost zintenzivnění meziparlamentního dialogu" , prohlásil BORRELL na tiskové konferenci během konference a dodal: "Velmi mne těší, že finské předsednictví hodlá pokračovat ve spolupráci započaté s předsednictvím rakouským. Na druhém fóru v prosinci tak budeme mít příležitost k výměně názorů o otázkách, které se našich občanů skutečně týkají."
"Těší nás, že se tato konference uskutečnila a umožnila nám - národním a evropským poslancům - lépe spolupracovat. V našich vztazích je to krok správným směrem" , zdůraznil KHOL s tím, že oceňuje i ochotu Finska v dialogu pokračovat: "Jsem přesvědčen o tom, že naše (bruselské - pozn.) diskuse přispějí k rozpravám, které se uskuteční o týchž tématech v národních parlamentech."
BORRELL a KHOL zdůraznili zapojení národních parlamentů do unijního rozhodování, zejména hodnocením uplatňování zásad subsidiarity a úměrnosti. "Vítám návrh předsedy Evropské komise, jímž reagoval na dubnovou konferenci o subsidiaritě, aby se národním parlamentům k vyjádření předávaly všechny nové návrhy evropské legislativy" , podotkl KHOL .
Oba předsedové se shodli, že "kámen mudrců, který by nám umožnil nalézt perfektní alternativní řešení k ústavní smlouvě, dosud nebyl nalezen, dnešní diskuse nám ale umožní začít dolaďovat návrhy".
Od vymezení Unie až po její financování
Evropští a národní zákonodárci na parlamentním setkání nejdříve ve čtyřech pracovních skupinách projednali následující témata:
Evropská unie ve světě a hranice Evropské unie
globalizace a evropský hospodářský a sociální model
svoboda, bezpečnost, spravedlnost: jaké mají perspektivy?
budoucí finanční zdroje Evropské unie
Závěry jednání skupin, jež před plenárním shromážděním přednesl vždy zpravodaj národních parlamentů a Evropského parlamentu, účastníci projednali ve všeobecné rozpravě.
K zákonodárcům promluvil i rakouský kancléř Wolfgang SCHÜSSEL , úřadující předseda Rady Evropské unie. Po něm dostal slovo předseda Evropské komise José Manuel BARROSO .
Budoucnost evropské ústavy
Předseda Výboru EP pro ústavní záležitosti, německý sociální demokrat Jo LEINEN , vyjádřil zadostiučinění nad tím, že Estonsko jako 15. členský stát ratifikoval Smlouvu o Ústavě pro Evropu. Oznámení sklidilo potlesk. Většina účastníků se shodla, že návrh Ústavy by měl přes záporný výsledek referend ve Franci a v Nizozemí zůstat základem debat o institucionální reformě EU.
"Rok po referendem nejsme jednotní, rozpočet se snižuje a vracíme se k nacionalismu. Musím si vzít ústavní text a prozkoumat, co se dá zachránit a co se musí vyškrtnout" , prohlásila spolupředsedkyně europoslaneckého klubu Zelených Monica FRASSONIOVÁ .
"Evropská unie potřebuje ústavu založenou na společných hodnotách. Ústavní rámec potřebujeme velmi nutně", dodal předseda eurofrakce liberálů Graham WATSON . Švédský poslanec Tuve SKÄNBERG zdůraznil, že ústava má sice většinou podporu, "ale je tu kritika a je důležité, aby byla vyslyšena". Několik poslanců včetně Honoria NOVA z Portugalska prohlásilo Ústavu za mrtvou.
Kancléř SCHÜSSEL se Ústavy zastal: "Ústavní smlouva je nejúspěšnějším pokusem založeným na tom, čeho jsme v minulém půlstoletí dosáhli … Soudě podle toho, jak se věci mají, nevidím lepší řešení." Ukázat občanům, že Evropa spolupracuje, by podle něho mohl například společný evropský hasičský sbor jako součást "sedmi či osmi projektů s konkrétním harmonogramem".
Další meziparlamentní dialog v prosinci
V otázce budoucího financování se účastníci konference shodli na vytvoření stálé pracovní skupiny, která má prozkoumat různé možnosti.
Předseda finského parlamentu Paavo LIPPONEN rovněž navrhl, aby se "v prosinci za finského předsednictví v Bruselu uskutečnila podobná konference vedená společně finským a Evropským parlamentem". Polský liberál Bronisław GEREMEK navrhl, aby se taková konference konalo "každoročně 9. května".
Na bruselskou konferenci byli pozváni zákonodárci ze všech 25 členských států Uni, z přistupujícího Rumunska a Bulharska a pozorovatelé za Turecko, Chorvatsko a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie (FYRoM), jimž EU přiznala statut kandidátů na členství.
"Vyslyšet 'volání evropských občanů'"
"Očekávám živou výměnu názorů a především to, že prostřednictvím volených zástupců z 25 členských zemí zazní silný hlas občanů a jasný požadavek evropské veřejnosti, jakou Unii občané chtějí a co od ní očekávají" , řekl ROUČEK před bruselskou konferenci tiskovému oddělení EP a dodal: "Bude pak úkolem nás zástupců v Evropském parlamentu, ale i v dalších evropských institucích, abychom 'volání evropských občanů' odpovídajícím způsobem vyslyšeli."
ROUČEK setkání europoslanců s národními zákonodárci označil za "logické pokračování" aktivit a iniciativ, kterými se EP rozhodl přispět do tzv. období na zamyšlení: "Setkání s poslanci národních parlamentů předcházela např. fóra občanů o budoucnosti Evropské unie, která uspořádala europarlamentní sociálnědemokratická frakce v hlavních městech několika členských států. Sám jsem se aktivně podílel na přípravě a průběhu Fóra občanů v Praze na konci března."
Toto pražské diskusní setkání, jehož se zúčastnili i představitelé českého parlamentu a vlády, bylo podle ROUČKA "velkým úspěchem a přineslo řadu impulsů a námětů, co občané v České republice - jako v jednom z deseti nových členských států - od Evropské unie v budoucnosti očekávají. Něco podobného očekávám i od nadcházejícího setkání europoslanců a národních poslanců v Bruselu."
20060502IPR07790 Webová stránka parlamentního setkání
CS
1
LINK
http://www.budoucnostevropy.europarl.europa.eu
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
