A6-0254/2009
6. 4. 2009
***I
ZPRÁVA
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracované znění)
(KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodajka:
Silvia-Adriana Ţicău
(Přepracování – článek 80a jednacího řádu)
PE 418.275v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina všech poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
*** Postup souhlasu
většina všech poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje
většina všech poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou. Pokud pozměňovací návrh Parlamentu přejímá stávající ustanovení pozměňujících aktů, která Komise nezměnila, jsou tyto části označeny tučně. Případné vypuštění takovýchto úseků se označuje takto: [...]. Zvýraznění normální kurzivou je upozorněním pro technická oddělení a označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi). Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................64
PŘÍLOHA: DOPIS VÝBORU PRO PRÁVNÍ ZÁLEŽITOSTI..................................................69
PŘÍLOHA: STANOVISKO PORADNÍ PRACOVNÍ SKUPINY SLOŽENÉ Z PRÁVNÍCH SLUŽEB EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY A KOMISE 71
POSTUP...................................................................................................................................74
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracované znění)
( KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD) )
(Postup spolurozhodování – přepracování)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2008)0780 ),
– s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0413/2008 ),
– s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů
Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1. ,
– s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 3. února 2009 určený Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku v souladu s čl. 80a odst. 3 jednacího řádu,
– s ohledem na články 80a a 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro právní záležitosti ( A6-0254/2009 ),
A. vzhledem k tomu, že podle poradní pracovní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů spolu s těmito změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu,
1. schvaluje návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní pracovní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise a v níže uvedeném pozměněném znění;
2. vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Pozměňovací návrh
1
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(3) Snížení spotřeby energie v sektoru budov představuje důležitou součást opatření nutných ke snižování emisí skleníkových plynů a ke splnění Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu a dalších evropských a mezinárodních závazků týkajících se snižování emisí skleníkových plynů po roce 2012 . Snížená spotřeba energie také hraje důležitou roli při podpoře zabezpečování zásobování energií, technologického vývoje a při poskytování příležitostí k zaměstnání a regionálního rozvoje, zejména ve venkovských oblastech.
(3) Jelikož budovy představují 40 % veškeré spotřeby energie v EU, snížení spotřeby energie a využívání energie z obnovitelných zdrojů v sektoru budov představuje důležitou součást opatření nutných ke snižování energetické závislosti EU a emisí skleníkových plynů. Spolu se zvyšováním využívání energie z obnovitelných zdrojů umožní opatření ke snižování spotřeby energie v EU splnění Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a dlouhodobého závazku EU udržet celosvětový růst teploty pod 2 °C i závazku EU snížit do roku 2020 celkové emise skleníkových plynů nejméně o 20 % pod úroveň roku 1990 a v případě mezinárodní dohody o 30 %. Snížená spotřeba energie a větší využívání energie z obnovitelných zdrojů také hraje důležitou roli při podpoře zabezpečování zásobování energií, technologického vývoje a při poskytování příležitostí k zaměstnání a regionálního rozvoje, zejména ve venkovských oblastech.
Pozměňovací návrh
2
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 5
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(5) Zasedání Evropské rady v březnu 2007 zdůraznilo potřebu zvýšení energetické účinnosti ve Společenství za účelem dosažení cíle snížení spotřeby energie Společenství o 20 % do roku 2020 a vyzvalo k důkladnému a rychlému provádění priorit stanovených ve sdělení Komise „Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností“. Akční plán vymezil významné možnosti nákladově efektivních úspor v sektoru budov. Ve svém usnesení ze dne 31. ledna 2008 Evropský parlament vyzval k posílení ustanovení směrnice 2002/91/ES.
(5) Zasedání Evropské rady v březnu 2007 zdůraznilo potřebu zvýšení energetické účinnosti ve Společenství za účelem dosažení cíle snížení spotřeby energie Společenství o 20 % do roku 2020 a vyzvalo k důkladnému a rychlému provádění priorit stanovených ve sdělení Komise „Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností“. Akční plán vymezil významné možnosti nákladově efektivních úspor v sektoru budov. Ve svém usnesení ze dne 31. ledna 2008 Evropský parlament vyzval k posílení ustanovení směrnice 2002/91/ES a při různých příležitostech, naposledy ve svém usnesení k druhému strategickému přezkumu energetické politiky, vyzval k prohlášení cílové 20% energetické účinnosti do roku 2020 za závaznou . Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2009/ES o společném úsilí, pro něž bude energetická účinnost v sektoru budov zásadní, stanoví závazné vnitrostátní cíle snižování emisí CO 2 a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů vyzývá k podpoře energetické účinnosti v rámci závazného cíle dosáhnout do roku 2020 20% podílu energie z obnovitelných zdrojů z celkové spotřeby energie v EU.
Pozměňovací návrh
3
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 5 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(5a) Na svém zasedání v březnu roku 2007 potvrdila Evropská rada závazek Společenství k rozvoji obnovitelných zdrojů energie v celém Společenství, když závazný cíl 20% podílu energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020 schválila. Směrnice 2009/.../ES [o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů] zavádí společný rámec pro podporu energie z obnovitelných zdrojů. Zdůrazňuje nutnost začlenit faktor pro energii z obnovitelných zdrojů do plnění minimálních požadavků na energetickou účinnost podle směrnice 2002/91/ES s cílem urychlit stanovení minimálních úrovní využívání energie z obnovitelných zdrojů v budovách.
Odůvodnění
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/(...)/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů vyžaduje využívání minimální úrovně energie z obnovitelných zdrojů v sektoru budov do roku 2015 a dále žádá začlenění faktoru pro energii z obnovitelných zdrojů do směrnice EPBD.
Pozměňovací návrh
4
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 9
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(9) Energetická náročnost budov by měla být vypočtena na základě metody, která se může na vnitrostátní a regionální úrovni lišit a která kromě tepelných vlastností zahrnuje další faktory, které hrají stále důležitější úlohu, např. zařízení pro vytápění a klimatizaci , využití obnovitelných zdrojů energie, prvky pasivního vytápění a chlazení, stínění, kvalita vnitřního ovzduší, odpovídající denní světlo a návrh budovy. Metoda výpočtu energetické náročnosti by neměla být založena na ročním období, ve kterém je nutno topit, ale měla by pokrývat roční energetickou náročnost budovy.
(9) Energetická náročnost budov by měla být vypočtena na základě společné metody s objektivními proměnnými zohledňujícími klimatické rozdíly v jednotlivých oblastech , která kromě tepelných vlastností zahrnuje další faktory, které hrají stále důležitější úlohu, jako jsou např. systémy pro vytápění , chlazení a ventilaci, rekuperace tepla, pásmové ovládání , využití obnovitelných zdrojů energie, prvky pasivního vytápění a chlazení, stínění, kvalita vnitřního ovzduší, odpovídající měření denního světla, izolace a osvětlovací systémy, monitorovací a kontrolní systémy a návrh budovy. Metoda výpočtu energetické náročnosti by neměla být založena na ročním období, ve kterém je nutno topit, ale měla by pokrývat roční energetickou náročnost budovy. Tato metoda by měla zohlednit platné evropské normy.
Pozměňovací návrh
5
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 12
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(12) Komise by měla stanovit srovnávací metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost. Členské státy by měly tuto srovnávací metodu použít ke srovnání výsledků s minimálními požadavky na energetickou náročnost , které přijaly . Výsledky tohoto srovnání a údaje použité k jejich dosažení by měly být pravidelně oznamovány Komisi. Tyto zprávy by měly Komisi umožnit posoudit pokrok členských států směrem k dosažení nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost a podat o něm zprávu. Po přechodném období by členské státy měly použít tuto srovnávací metodu při přezkumu svých minimálních požadavků na energetickou náročnost.
(12) Komise by měla stanovit společnou metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost. Tato metoda by měla být v souladu s metodou používanou v právních předpisech Společenství týkajících se požadavků na energetickou náročnost výrobků, prvků a technických systémů budov, z nichž se budova skládá. Členské státy by měly tuto společnou metodu použít k přijetí minimálních požadavků na energetickou náročnost. Výsledky tohoto výpočtu a údaje použité k jejich dosažení by měly být pravidelně oznamovány Komisi. Tyto zprávy by měly Komisi umožnit posoudit pokrok členských států směrem k dosažení nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost a podat o něm zprávu. Členské státy by měly uplatňovat tuto metodu při přezkumu a stanovování svých minimálních požadavků na energetickou náročnost.
Odůvodnění
Tato směrnice by měla zajistit soulad se stávajícími právními předpisy.
Spíše než srovnávací metody je zapotřebí jednotné metody výpočtu s objektivními proměnnými, která by zohlednila regionální odchylky na základě jednotného trhu.
Pozměňovací návrh
6
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 13
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(13) Budovy mají vliv na dlouhodobou spotřebu energie , a nové budovy by proto měly splňovat minimální požadavky na energetickou náročnost přizpůsobené místnímu klimatu. Protože se zpravidla plně nevyužívají možnosti alternativních systémů dodávek energie, měla by se posoudit technická, environmentální a ekonomická proveditelnost alternativních systémů dodávek energie , a to bez ohledu na velikost budovy .
(13) Budovy mají zásadní vliv na dlouhodobou spotřebu energie . Vzhledem k dlouhému cyklu renovace stávajících budov by proto nové budovy , stejně jako stávající budovy, které jsou předmětem zásadní renovace, měly splňovat minimální požadavky na energetickou náročnost přizpůsobené místnímu klimatu. Protože se zpravidla plně nevyužívají možnosti alternativních systémů dodávek energie, měly by se posoudit alternativní systémy dodávek energie pro nové i stávající budovy bez ohledu na jejich velikost , a to v souladu se zásadou, že nejprve je nutné zajistit, aby se spotřeba energie na vytápění a chlazení snížila na nejnižší možnou úroveň, která je optimální z hlediska nákladů .
Odůvodnění
Jelikož cyklus renovace stávajících budov trvá přibližně 25 let, měl by požadavek na využití systémů obnovitelné energie nebo kogenerace při vyloučení stávajících budov pouze omezený dopad. Vzhledem k tomu, že stávající budovy představují 95 % celkového stavebního fondu, šlo by o promarněnou příležitost.
Pozměňovací návrh
7
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 14
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(14) Větší renovace stávajících budov bez ohledu na velikost poskytují příležitost učinit opatření ke snížení energetické náročnosti, která budou efektivní z hlediska nákladů. Z důvodu nákladové efektivnosti by mělo být možné omezit minimální požadavky na energetickou náročnost na ty renovované části, které jsou pro energetickou náročnost budovy nejdůležitější.
(14) Větší renovace stávajících budov bez ohledu na velikost poskytují příležitost učinit opatření ke snížení energetické náročnosti celé budovy , která budou efektivní z hlediska nákladů. Stanovení požadavků na nákladově efektivní opatření zajistí, že nebudou vytvářeny žádné překážky, které by mohly bránit realizaci významných renovací.
Pozměňovací návrh
8
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 14 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(14a) Z provedených studií vyplývá, že odvětví stavebnictví sužuje neefektivnost, která vede k tomu, že náklady pro konečné uživatele výrazně přesahují optimální náklady. Podle propočtů by bylo možné snížit omezením odpadu u většiny stavebních postupů a většiny výrobků náklady na výstavbu až o 30-35 % . Neefektivnost ve stavebnictví představuje závažnou hrozbu pro cíle a účely této směrnice, neboť neopodstatněně vysoké náklady na výstavbu a renovace snižují efektivnost nákladů, a tedy i energetickou účinnost odvětví. Aby bylo možné zajistit náležitou účinnost této směrnice, měla by Komise zhodnotit fungování stavebního trhu a své závěry a náměty předložit Evropskému parlamentu a Radě. Členské státy by měly usilovat o zajištění transparentní tvorby cen v oblasti výstavby a renovací a dále přijmout vhodná opatření k odstranění překážek pro vstup na trh a k vytvoření nových zařízení a infrastruktury pro nově vzniklé subjekty, zejména malé a střední podniky.
Odůvodnění
Studie dokládají, že až 30-35 % stavebních nákladů vzniká v přímé souvislosti s odpadem při zpracování a výrobě. (viz studie „Waste in construction projects - call for a new approach“, Josephson/Saukkoriipi, The Centre for Management of the Built Environment Building Economics and Management, Chalmers University of Technology, Gothenburg 2007.) Snižování zbytečných nákladů ve stavebnictví by výrazně zvýšilo množství renovací, které zlepší ukazatele energetické náročnosti budov, jelikož tyto renovace by pro konečné uživatele byly mnohem levnější.
Pozměňovací návrh
9
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 14 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(14b) Za účelem zvýšení energetické účinnosti zařízení domácností, topení a chlazení je třeba vyvinout a zavést do praxe informační techniku s cílem vytvořit „inteligentní budovy“.
Pozměňovací návrh
10
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 15
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(15) Je třeba přijmout opatření s cílem zvýšit počet budov, které nejenže splňují současné minimální požadavky na energetickou náročnost, ale jsou i energeticky účinnější . Za tímto účelem by členské státy měly vypracovat vnitrostátní plány na zvýšení počtu budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové , a pravidelně o nich předkládat zprávy Komisi.
(15) Je třeba přijmout opatření s cílem zvýšit počet budov, které nejenže splňují současné minimální požadavky na energetickou náročnost, ale také zajišťují alespoň nákladově optimální úroveň energetické účinnosti . Za tímto účelem by členské státy měly vypracovat vnitrostátní plány na zvýšení počtu budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová , a pravidelně o nich předkládat zprávy Komisi.
Pozměňovací návrh
11
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 16 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(16a) V zájmu zajišťování vyšší energetické účinnosti budov by měly být členské státy motivovány k přijímání opatření nad rámec opatření stanovených v této směrnici. Tato opatření mohou zahrnovat finanční a daňové pobídky firmám, vlastníkům a nájemcům budov, včetně snížené sazby DPH na renovační práce.
Odůvodnění
Při často vysokých počátečních nákladech na investice do energetické účinnosti potřebují firmy, vlastníci a nájemci budov finanční pomoc při počáteční investici. Je možné ji poskytovat prostřednictvím půjček s nulovým úrokem pro vlastníky nebo prostřednictvím snížených sazeb DPH u služeb souvisejících s renovací, která zajistí vyšší energetickou účinnost. Uplatnění nižší DPH pouze u výrobků by mohlo podporovat využívání nekvalifikované práce, která sníží efektivitu prováděných prací, a nezajistí tak úspory energie.
Pozměňovací návrh
12
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 16 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(16b) Členské státy by se měly vyvarovat deformované regulace cen energie pro spotřebitele, která nezajišťuje pobídky k úsporám energie.
Odůvodnění
Regulace cen energie má tendenci vést ke zvyšování spotřeby energie konečnými spotřebiteli a k deformaci trhu s energií. Takovým regulačním opatřením je třeba se vyhnout a nahradit je opatřeními, která přimějí konečné spotřebitele k dalším úsporám energie.
Pozměňovací návrh
13
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 17
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(17) Potenciálnímu kupujícímu nebo nájemci budovy nebo jejích částí by prostřednictvím certifikátu energetické náročnosti měly být poskytnuty správné informace o energetické náročnosti budovy a praktické rady ohledně jejího zlepšení. Certifikát by také měl poskytnout informace o skutečném dopadu vytápění a chlazení na energetické potřeby budovy, na její spotřebu primární energie a na emise oxidu uhličitého.
(17) Potenciálnímu kupujícímu nebo nájemci budovy nebo jejích částí by prostřednictvím certifikátu energetické náročnosti měly být poskytnuty správné informace o energetické náročnosti budovy a praktické rady ohledně jejího zlepšení. Vlastníci a nájemci komerčních budov by si rovněž měli být povinni vyměňovat informace ohledně skutečné spotřeby energie, aby bylo zajištěno, že budou k dispozici veškeré údaje pro učinění informovaného rozhodnutí o nezbytných vylepšeních. Certifikát by také měl poskytnout informace o skutečném dopadu vytápění a chlazení na energetické potřeby budovy, na její spotřebu primární energie a na emise oxidu uhličitého. Vlastníci budov by měli mít možnost požádat o certifikaci nebo o aktualizaci certifikátu kdykoli, a nejen v případě, že se budovy pronajímají, prodávají nebo renovují.
Odůvodnění
Certifikát energetické náročnosti by mohl být získán nejen při pronájmu, renovaci či prodeji budovy nebo její části, ale také na požádání.
Pozměňovací návrh
14
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 17 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(17a) Orgány veřejné moci by měly jít příkladem a během doby platnosti certifikátu energetické náročnosti by měly provést doporučení v něm obsažená. Členské státy by do svých vnitrostátních plánů měly zařadit opatření na podporu toho, aby orgány veřejné moci mohly v brzké době přistoupit k vylepšením v oblasti energetické náročnosti a provést doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti během doby jeho platnosti. Při zpracovávání vnitrostátních plánů by měly členské státy konzultovat se zástupci orgánů místní a regionální samosprávy.
Odůvodnění
Orgány veřejné moci by měly jít příkladem a provést doporučení obsažená v certifikátech energetické náročnosti. Členské státy by do svých vnitrostátních plánů měly zařadit opatření na podporu toho, aby tak orgány veřejné moci mohly učinit a v brzké době přistoupit k vylepšením v oblasti energetické účinnosti. Při zpracovávání svých vnitrostátních plánů by měly členské státy konzultovat se zástupci orgánů místní a regionální samosprávy.
Pozměňovací návrh
15
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 17 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(17b) V souladu s požadavky na instalaci inteligentních měřičů stanovenými ve směrnici 2006/32/ES by měli mít vlastníci a nájemci k dispozici přesné informace o spotřebě energie v budově, již obývají, v reálném čase.
Pozměňovací návrh
16
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 18
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(18) Budovy užívané orgány veřejné moci a budovy často navštěvované veřejností poskytují příležitost, jak být příkladem zohlednění environmentálních a energetických hledisek, a proto by tyto budovy měly být předmětem pravidelné energetické certifikace. Ke zvyšování informovanosti veřejnosti o energetické náročnosti by mělo přispět vystavení těchto energetických certifikátů na viditelném místě.
(18) Budovy užívané orgány veřejné moci a budovy často navštěvované veřejností by měly být příkladem zohlednění environmentálních a energetických hledisek, a proto by tyto budovy měly být předmětem pravidelné energetické certifikace. Ke zvyšování informovanosti veřejnosti o energetické náročnosti by mělo přispět vystavení těchto energetických certifikátů na viditelném místě. Pokud členské státy zvolí zahrnutí spotřeby energie do požadavků na energetickou certifikaci, mohou přijmout přístup založený na lokalitě, kdy skupina budov, jež se nacházejí v jednom místě a jsou užívány jednou organizací, sdílí měřiče energie.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh zdůrazňuje příkladný postup některých členských států, které rozšířily požadavky na vystavení informací o energetické náročnosti budov i způsobu využívání energie nájemci budovy. Přístup založený na lokalitě v takových případech zohledňuje, jak jsou uspořádány univerzity, nemocnice a podobná veřejná zařízení, a zajišťuje lepší celkový přehled celkové spotřeby energie a uhlíkové stopy určitého místa.
Pozměňovací návrh
17
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 18 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(18a) Zajištění vzájemného uznávání certifikátů energetické náročnosti vydaných jinými členskými státy je pravděpodobně důležité pro rozvoj přeshraničního trhu s finančními a jinými službami podporujícími energetickou účinnost. Pro usnadnění dosažení tohoto cíle by Komise měla vypracovat společné minimální normy pro obsah a formu certifikátů a pro schvalování odborníků. Každý certifikát energetické náročnosti by měl být k dispozici v jazyce vlastníka i v jazyce nájemce, aby byla doporučení snadno srozumitelná.
Odůvodnění
Je nezbytné vzájemné uznávání certifikátu energetické náročnosti. Obsah certifikátu by měl být čitelný a srozumitelný pro nájemce i vlastníka, aby mohli realizovat doporučení v něm obsažená.
Pozměňovací návrh
18
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 19
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(19) V posledních letech vzrostlo množství klimatizačních systémů v evropských zemích. To v těchto zemích způsobuje značné problémy v dobách nejvyššího zatížení, zvyšuje náklady na elektřinu a narušuje energetickou rovnováhu.
(19) V posledních letech vzrostlo množství klimatizačních systémů v evropských zemích. To ve všech členských státech způsobuje značné problémy v dobách nejvyššího zatížení, zvyšuje náklady na elektřinu a narušuje energetickou rovnováhu. Přednost by měly dostat ty strategie, které zlepšují tepelné vlastnosti budov v letním období. K tomu je třeba dále vyvíjet techniky pasivního chlazení, a to především ty techniky, které zlepšují kvalitu vnitřního mikroklimatického prostředí a mikroklimatu v okolí budov.
Odůvodnění
Zejména s ohledem na všeobecně očekávané oteplování v EU již není smysluplné, aby byly v nejvíce dotčených zemích upřednostňovány strategie pro zlepšování vnitřního mikroklimatického prostředí. Příklady z posledních let rovněž dokládají, že horká léta v jižních státech EU ovlivňují také dodávky elektřiny do střední Evropy. Nutnost jednat tak nabývá na naléhavosti tím více.
Pozměňovací návrh
19
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 20
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(20) Pravidelná inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů kvalifikovanými pracovníky přispívá k udržování jejich správného provozu v souladu se specifikacemi výrobku, a tím zajišťuje optimální výkon z hlediska environmentálního, bezpečnostního a energetického. Nezávislé posouzení celých otopných soustav a klimatizačních systémů by mělo být prováděno v pravidelných intervalech během jejich životního cyklu, a zejména před jejich výměnou nebo modernizací.
(20) Pravidelná inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů kvalifikovanými pracovníky přispívá k udržování jejich správného provozu v souladu se specifikacemi výrobku, a tím zajišťuje optimální výkon z hlediska environmentálního, bezpečnostního a energetického. Nezávislé posouzení celých otopných soustav a klimatizačních systémů by mělo být prováděno v pravidelných intervalech během jejich životního cyklu, a zejména před jejich výměnou nebo modernizací. S cílem minimalizovat administrativní zátěž vlastníků a nájemců budov by členské státy měly zajistit, aby certifikace energetické náročnosti zahrnovala inspekci otopných soustav a klimatizačních systémů a aby tyto inspekce byly prováděny pokud možno ve stejnou dobu.
Odůvodnění
Je důležité minimalizovat administrativní zátěž vlastníků a nájemců budov.
Pozměňovací návrh
20
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 21 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(21a) Orgány místní a regionální samosprávy jsou pro úspěšné provedení této směrnice rozhodující. Se zástupci těchto orgánů by měl být konzultován každý aspekt jejího provádění na vnitrostátní a regionální úrovni. Místní projektanti a inspektoři staveb by měli obdržet odpovídající pokyny a zdroje k realizaci potřebných úkolů.
Odůvodnění
Orgány místní a regionální samosprávy jsou pro úspěšné provedení této směrnice rozhodující. Se zástupci těchto orgánů by měl být konzultován každý aspekt jejího provádění na vnitrostátní a regionální úrovni. Místní projektanti a inspektoři staveb by měli obdržet odpovídající pokyny a zdroje k realizaci potřebných úkolů.
Pozměňovací návrh
21
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 21 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(21b) Vzhledem k tomu, že přístup k profesi pracovníka provádějícího instalaci nebo k jejímu výkonu je regulován, jsou podmínky pro uznávání odborných kvalifikací stanoveny ve směrnici 2005/36/ES o uznávání odborných kvalifikací. Tato směrnice se proto použije, aniž by tím byla dotčena ustanovení směrnice 2005/36/ES. Směrnice 2005/36/ES stanoví požadavky na vzájemné uznávání odborných kvalifikací včetně kvalifikace architektů, je však dále nezbytné zajistit, aby architekti a projektanti ve svých projektech a návrzích náležitě zohledňovali technologie s vysokou účinností. Členské státy by proto měly vydat jasné pokyny. To je třeba provést, aniž by tím byla dotčena ustanovení směrnice 2005/36/ES, zejména články 46 a 49 této směrnice.
Odůvodnění
Vzájemné uznávání certifikace členskými státy by usnadnilo volný pohyb odborníků přes vnitřní hranice bez omezování obchodu. Tento bod odůvodnění uvede tuto směrnici v soulad se směrnicí o energii z obnovitelných zdrojů.
Pozměňovací návrh
22
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 23
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(23) Komisi by zejména měla být svěřena pravomoc k přizpůsobení některých částí obecného rámce stanoveného v příloze I technickému pokroku, k vypracování metod výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost a k vypracování společných zásad pro určování budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové . Jelikož tato opatření jsou obecné povahy a jsou určena ke změně jiných než podstatných prvků této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
(23) Komisi by zejména měla být svěřena pravomoc k přizpůsobení některých částí obecného rámce stanoveného v příloze I technickému pokroku, k vypracování společné metody výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost a k vypracování definice budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, při zohlednění obvyklých místních povětrnostních podmínek a jejich předpokládaných změn z časového hlediska . Jelikož tato opatření jsou obecné povahy a jsou určena ke změně jiných než podstatných prvků této směrnice, musí být přijata regulativním postupem s kontrolou stanoveným v článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
Odůvodnění
Komise by měla stanovit metody pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost a vypracovat společnou definici budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, při zohlednění obvyklých místních povětrnostních podmínek a jejich předpokládaných změn z časového hlediska.
Pozměňovací návrh
23
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 23 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(23a) Jelikož osvětlení představuje v současné době přibližně 14 % energie spotřebované v EU a jelikož nejmodernější osvětlovací systémy dokáží při zachování podmínek osvětlení v souladu s evropskými normami ušetřit více než 80 % energie, což představuje nedostatečně využívaný přínos k dosažení cílů EU pro rok 2020 v Evropské unii, měla by Komise učinit vhodné kroky k přijetí směrnice o navrhování osvětlení, která by doplnila opatření a cíle stanovené touto směrnicí. Vyšší energetická účinnost vyplývající z lépe navržených osvětlovacích systémů a z využívání energeticky účinných zdrojů světla v souladu s ustanoveními směrnice o energetickém využívání výrobků je považována za významný příspěvek k lepším parametrům energetické náročnosti budov.
Pozměňovací návrh
24
Návrh směrnice
Bod odůvodnění 24
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(24) Jelikož členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů zlepšení energetické náročnosti budov kvůli složitosti sektoru budov a neschopnosti vnitrostátních trhů s nemovitostmi odpovídajícím způsobem řešit problémy energetické náročnosti, a těchto cílů může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřesahuje to, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
(24) Jelikož členské státy nemohou uspokojivě dosáhnout cílů zlepšení energetické náročnosti budov kvůli složitosti sektoru budov a neschopnosti vnitrostátních trhů s nemovitostmi odpovídajícím způsobem řešit problémy energetické náročnosti, a těchto cílů může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku tato směrnice nepřesahuje to, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
Odůvodnění
Pozn. překl.: tato změna se netýká českého znění.
Pozměňovací návrh
25
Návrh směrnice
Čl. 1 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Tato směrnice podporuje snižování energetické náročnosti budov ve Společenství s ohledem na vnější klimatické a místní podmínky i požadavky na vnitřní mikroklimatické prostředí a efektivnost nákladů .
Tato směrnice podporuje snižování energetické náročnosti budov ve Společenství s ohledem na vnější klimatické a místní podmínky i požadavky na vnitřní mikroklimatické prostředí a nákladově optimální úrovně energetické náročnosti .
Odůvodnění
Předmět této směrnice by měl zahrnovat odkaz na metodu nákladově optimálního výpočtu i na minimální požadavky na účinnost prvků obvodového pláště a technických systémů budov a na jejich aplikaci v nových a stávajících budovách. Cíle pro budovy, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, jsou významným prvkem přepracování. Je třeba zahrnout i požadavky na vzdělávání, odbornou přípravu a vzájemné uznávání subjektů vydávajících certifikáty energetické účinnosti budov a inspektorů otopných soustav a klimatizačních systémů mezi členskými státy.
Pozměňovací návrh
26
Návrh směrnice
Čl. 1 – písm. a
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
a) obecný rámec metody výpočtu celkové energetické náročnosti budov a jejich částí;
a) metoda výpočtu celkové energetické náročnosti budov , jejich částí a prvků a technických systémů budov ;
Pozměňovací návrh
27
Návrh směrnice
Čl. 1 – písm. c
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
c) uplatnění minimálních požadavků na energetickou náročnost stávajících budov a jejich částí , které jsou předmětem větší renovace;
c) uplatnění minimálních požadavků na energetickou náročnost stávajících budov, které jsou předmětem větší renovace , a prvků a technických systémů budov při jejich nahrazování nebo dodatečné montáži ;
Odůvodnění
Předmět této směrnice by měl zahrnovat odkaz na metodu nákladově optimálního výpočtu i na minimální požadavky na účinnost prvků obvodového pláště a technických systémů budov a na jejich aplikaci v nových a stávajících budovách. Cíle pro budovy, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, jsou významným prvkem přepracování. Je třeba zahrnout i požadavky na vzdělávání, odbornou přípravu a vzájemné uznávání subjektů vydávajících certifikáty energetické účinnosti budov a inspektorů otopných soustav a klimatizačních systémů mezi členskými státy.
Pozměňovací návrh
28
Návrh směrnice
Čl. 1 – písm. d
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
d) vnitrostátní plány na zvýšení počtu budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové ;
d) vnitrostátní plány a cíle zvýšení počtu budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová ;
Pozměňovací návrh
29
Návrh směrnice
Čl. 1 – písm. g a (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
ga) požadavky na vzdělávání, odbornou přípravu a vzájemné uznávání subjektů vydávajících certifikáty energetické náročnosti budov a inspektorů otopných soustav a klimatizačních systémů.
Odůvodnění
Předmět této směrnice by měl zahrnovat odkaz na metodu nákladově optimálního výpočtu i na minimální požadavky na účinnost prvků obvodového pláště a technických systémů budov a na jejich aplikaci v nových a stávajících budovách. Cíle pro budovy, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, jsou významným prvkem přepracování. Je třeba zahrnout i požadavky na vzdělávání, odbornou přípravu a vzájemné uznávání subjektů vydávajících certifikáty energetické účinnosti budov a inspektorů otopných soustav a klimatizačních systémů mezi členskými státy.
Pozměňovací návrh
30
Návrh směrnice
Čl. 1 – písm. g b (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
gb) vnitrostátní plány k odstranění překážek v právních předpisech v oblasti staveb, nájmů a ochrany památek a k vytváření finančních pobídek.
Odůvodnění
Členské státy by měly být motivovány k tomu, aby vytvářely dodatečné finanční pobídky, např. v daňovém právu, a odstraňovaly stávající překážky v právních předpisech v oblasti staveb, nájmů a ochrany památek, včetně pravidel pro modernizace přinášející úspory energie a stávajících pravidel pro modernizaci památkově chráněných staveb.
Pozměňovací návrh
31
Návrh směrnice
Čl. 2 – písm. 1 a (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1a) „novou budovou“ budova, pro níž je příslušné stavební povolení získáno po vstupu této směrnice v platnost;
Odůvodnění
Definice nové budovy je potřebná kvůli tomu, že výstavba nové budovy trvá měsíce až roky. Je důležité zavést nové požadavky pro ty budovy, pro které je příslušné stavební povolení získáno po vstupu této směrnice v platnost.
Pozměňovací návrh
32
Návrh směrnice
Čl. 2 – písm. 1 b (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1b) „částmi budovy“ byty nebo jednotky určené k samostatnému užívání ve stavebních objektech;
Odůvodnění
Výrazu „a jejich částí“ se užívá v mnoha článcích směrnice. Proto by měl být tento výraz definován; jinak vznikne nebezpečí, že by mohl být vykládán tak, že zahrnuje prvky a technické systémy budov. Používá se v článcích o certifikaci, kde označuje části bytových a komerčních budov určené k samostatnému užívání jako byty a kanceláře.
Pozměňovací návrh
33
Návrh směrnice
Čl. 2 – písm. 1c (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1c) „budovou, jejíž čistá spotřeba energie je nulová,“ budova, jejíž celková roční spotřeba primární energie je díky velmi vysoké úrovni energetické účinnosti budovy rovna nebo menší než množství energie z obnovitelných zdrojů vyrobené v místě;
Pozměňovací návrh
34
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2) „technickým systémem budovy“ technické zařízení k vytápění, chlazení, větrání, teplou vodu , osvětlení a výrobu elektřiny nebo k jejich kombinaci;
2) „technickým systémem budovy“ technické zařízení k vytápění, chlazení, větrání, na výrobu teplé vody , osvětlení a výrobu elektřiny, systémy pro měření, sledování a ovládání nebo systémy a zařízení pro jejich kombinaci;
Pozměňovací návrh
35
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3) „energetickou náročností budovy“ vypočítané nebo změřené množství energie nutné pro splnění potřeby energie spojené s typickým užíváním budovy, což mimo jiné zahrnuje energii používanou pro vytápění, teplou vodu, chlazení, větrání a osvětlení;
3) „energetickou náročností budovy“ vypočítané nebo změřené množství energie nutné pro splnění potřeby primární energie spojené s typickým užíváním budovy , vyjádřené v kWh/m 2 za rok , což mimo jiné zahrnuje energii používanou pro vytápění, teplou vodu, chlazení, větrání a vestavěné osvětlení s přihlédnutím k pasivním solárním ziskům, stínění slunce a přirozenému osvětlení;
Pozměňovací návrh
36
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 4
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4) „primární energií“ obnovitelná a neobnovitelná energie, která neprošla žádným procesem přeměny nebo transformace;
4) „primární energií“ energie z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů , která neprošla žádným procesem přeměny nebo transformace;
Odůvodnění
V politikách EU by měly být definice koherentní. Navrhuje se změna znění s přímým odkazem na definici „energie z obnovitelných zdrojů“ tak, jak je navrhována v čl. 2 písm. a) směrnice o energii z obnovitelných zdrojů přijaté na plenárním zasedání Evropského parlamentu dne 17. prosince 2008.
Pozměňovací návrh
37
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 4 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4a) „energií z obnovitelných zdrojů“ energie z obnovitelných nefosilních zdrojů: větrná, solární, geotermální, aerotermální, hydrotermální a oceánická energie, vodní energie, biomasa, skládkový plyn, plyn z čističek odpadních vod a bioplyn;
Odůvodnění
Energie z obnovitelných zdrojů hraje významnou úlohu v přepracovaném návrhu, a měla by tedy být náležitě definována. V politikách EU by měly být definice koherentní. Navrhovaná definice je převzata z čl. 2 písm. a) směrnice o energii z obnovitelných zdrojů přijaté na plenárním zasedání Evropského parlamentu dne 17. prosince 2008.
Pozměňovací návrh
38
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 5
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
5) „obvodovým pláštěm budovy“ prvky budovy, které oddělují její interiér od vnějšího prostředí , včetně oken, zdí, základů, základové desky, stropu, střechy a izolace ;
5) „obvodovým pláštěm budovy“ integrované prvky budovy, které oddělují její interiér od vnějšího prostředí;
Pozměňovací návrh
39
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 5a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
5a) „prvkem budovy“ jednotlivá část budovy, která ovlivňuje energetickou náročnost budovy a není součástí technického systému budovy, včetně oken, zastínění, vstupních dveří, zdí, základů, základové desky, stropu, střechy a izolačních systémů;
Pozměňovací návrh
40
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 6
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
6) „větší renovací“ renovace budovy, přičemž:
6) „větší renovací“: renovace budovy, přičemž:
a) celkové náklady na renovaci obvodového pláště budovy nebo technických systémů budovy jsou vyšší než 25 % hodnoty budovy bez hodnoty zastavěného pozemku nebo
a) celkové náklady na renovaci obvodového pláště budovy nebo technických systémů budovy jsou vyšší než 20 % hodnoty budovy , přičemž tato hodnota musí být určena na základě běžných stavebních nákladů v daném členském státě, bez hodnoty zastavěného pozemku nebo
b) renovace probíhá u více než 25 % plochy obvodového pláště budovy;
b) renovace probíhá u více než 25 % plochy obvodového pláště budovy a má přímý vliv na energetickou náročnost budovy ;
Pozměňovací návrh
41
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 10
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
10) „nákladově optimální úrovní“ nejnižší úroveň nákladů během životního cyklu budovy, které jsou určeny s ohledem na investiční náklady , náklady na údržbu a provoz (včetně nákladů na energie), případně s ohledem na příjmy z vyrobené energie a náklady na likvidaci;
10) „nákladově optimální úrovní“ úroveň , na které je analýza nákladů a přínosů vypočtených za dobu životního cyklu budovy pozitivní , s ohledem alespoň na čistou současnou hodnotu investice a náklady na provoz (včetně nákladů na energie) , údržbu , případně s ohledem na příjmy z vyrobené energie a náklady na likvidaci;
Pozměňovací návrh
42
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 14
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
14) „tepelným čerpadlem“ přístroj nebo zařízení, které jímá nízkopotenciální teplo z ovzduší, vody nebo půdy a dodává je do budovy .
14) „tepelným čerpadlem“ stroj, přístroj nebo zařízení, které převádí teplo z přirozeného prostředí, jako je ovzduší, voda nebo půda, do budov nebo průmyslových zařízení tím, že obrací přirozené proudění tepla, takže teplo proudí z nižší teploty do vyšší . Množství energie z okolí zachycované tepelnými čerpadly, kterou lze pro účely této směrnice považovat za energii z obnovitelných zdrojů, je stanoveno ve směrnici 2009/.../ES [o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů].
Odůvodnění
Definice tepelných čerpadel a metoda užívaná pro výpočet množství primární energie a účinnosti těchto zařízení musí být v souladu s nedávno přijatou směrnicí o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů.
Pozměňovací návrh
43
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 14 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
14a) „energetickou chudobou“ stav, kdy domácnost musí vynaložit více než 10 % svého příjmu na účty za energii na vytápění svého domu na přijatelnou úroveň vycházející z úrovní doporučených Světovou zdravotnickou organizací;
Odůvodnění
Je technicky nezbytné definovat „energetickou chudobu“, pojem uvedený v pozměňovacím návrhu 31.
Pozměňovací návrh
44
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 14 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
14b) „osvětlovacím systémem“ kombinace prvků nutných k zajištění určité hladiny světla;
Pozměňovací návrh
45
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 14 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
14c) „dálkovým vytápěním nebo chlazením“ distribuce tepelné energie ve formě páry, teplé vody nebo chlazených kapalin z centrálního zdroje výroby prostřednictvím sítě do několika budov k užívání pro vytápění nebo chlazení prostoru nebo procesu nebo pro ohřev vody;
Odůvodnění
Směrnice by měla obsahovat definici dálkového vytápění a chlazení. Jedná se o významné infrastruktury, které umožňují součinnost mezi energetickou náročností a obnovitelnými zdroji energie.
Pozměňovací návrh
46
Návrh směrnice
Čl. 2 – bod 14 d (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
14d) „návrhem osvětlení“ schéma nebo výkres podrobně znázorňující konfiguraci a rozložení osvětlovacích těles včetně příslušných ovládacích zařízení.
Odůvodnění
Účelem návrhu osvětlení je volba správných kritérií pro funkci osvětlení v souladu s harmonizovanými evropskými normami s použitím osvětlovacích systémů s nejvyšší možnou energetickou účinností.
Pozměňovací návrh
47
Návrh směrnice
Článek 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy použijí metodu výpočtu energetické náročnosti budov podle obecného rámce stanoveného v příloze I.
1. Po konzultaci s příslušnými zainteresovanými stranami, a zejména se zástupci orgánů místní a regionální samosprávy a státní správy, stanoví Komise do 31. března 2010 společnou metodu výpočtu energetické náročnosti budov podle obecného rámce stanoveného v příloze I.
Tato opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 21 odst. 2.
Tato metoda se přijme na celostátní nebo regionální úrovni.
2. Členské státy tuto společnou metodu uplatňují.
Pozměňovací návrh
48
Návrh směrnice
Čl. 3 – odst. 2 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2a. Energetická náročnost budov se vyjádří transparentním způsobem a zahrnuje ukazatel emisí C0 2 a potřebu primární energie.
Odůvodnění
Celkovým politickým cílem této směrnice je snížení dopadu CO 2 v budovách. Tento cíl by tedy měl být v článku 3 výslovně uveden.
Pozměňovací návrh
49
Návrh směrnice
Čl. 4 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby minimální požadavky na energetickou náročnost budov byly stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní a vypočítány podle metody uvedené v článku 3.
1. Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění toho, aby minimální požadavky na energetickou náročnost budov a prvků a technických systémů budov a jejich částí byly stanoveny s cílem dosáhnout alespoň nákladově optimálních úrovní a vypočítány podle společné metody uvedené v článku 3.
Při stanovování požadavků mohou členské státy rozlišovat mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.
Při stanovování požadavků konzultují členské státy s orgány veřejné moci a dalšími zainteresovanými subjekty a mohou rozlišovat mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.
V těchto požadavcích je třeba brát v úvahu obecné podmínky vnitřního mikroklimatického prostředí, aby se zamezilo nepříznivým účinkům, např. nepřiměřenému větrání, a také místní podmínky a určené využití i stáří budovy.
V těchto požadavcích je třeba dodržet ostatní platné právní předpisy Společenství a brát v úvahu obecné podmínky vnitřního mikroklimatického prostředí a vnitřního a venkovního osvětlení , aby se zamezilo nepříznivým účinkům, např. nepřiměřenému větrání, nedostatečnému dennímu osvětlení , a také místní podmínky a určené využití i stáří budovy.
Tyto požadavky se pravidelně přezkoumávají nejméně jednou za pět let a v případě potřeby se aktualizují, aby odrážely technický pokrok v sektoru budov.
Tyto požadavky se pravidelně přezkoumávají nejméně jednou za čtyři roky a aktualizují se , aby odrážely technický pokrok v sektoru budov.
Pozměňovací návrh
50
Návrh směrnice
Čl. 4 – odst. 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2. Členské státy se mohou rozhodnout, že nestanoví nebo nebudou uplatňovat požadavky uvedené v odstavci 1 u těchto druhů budov:
2. Členské státy se mohou rozhodnout, že nestanoví nebo nebudou uplatňovat požadavky uvedené v odstavci 1 u těchto druhů budov:
a) budovy úředně chráněné jako součást vymezeného prostředí nebo vzhledem k jejich zvláštní architektonické nebo historické hodnotě, pokud by splnění těchto minimálních požadavků na energetickou náročnost nepřijatelně změnilo jejich povahu nebo vzhled;
a) budovy úředně chráněné jako součást vymezeného prostředí nebo vzhledem k jejich zvláštní architektonické nebo historické hodnotě, pokud by splnění konkrétního minimálního požadavku na energetickou náročnost nepřijatelně změnilo jejich povahu nebo vzhled;
b) budovy užívané pro bohoslužby a náboženské účely;
b) budovy užívané pro bohoslužby a náboženské účely;
c) dočasné budovy s plánovanou dobou užívání dva roky nebo méně , průmyslové provozy, dílenské provozovny a neobytné zemědělské budovy s nízkou spotřebou energie a neobytné zemědělské budovy používané odvětvím, na které se vztahuje celostátní odvětvová dohoda o energetické náročnosti;
c) dočasné budovy s plánovanou dobou užívání méně než 18 měsíců , průmyslové provozy, dílenské provozovny a neobytné zemědělské budovy s nízkou spotřebou energie a neobytné zemědělské budovy používané odvětvím, na které se vztahuje celostátní odvětvová dohoda o energetické náročnosti;
d) obytné budovy, které jsou určeny k užívání kratšímu než čtyři měsíce v roce;
e) samostatně stojící budovy s celkovou užitnou podlahovou plochou menší než 50 m 2 .
e) samostatně stojící budovy s celkovou užitnou podlahovou plochou menší než 50 m 2 .
Pozměňovací návrh
51
Návrh směrnice
Čl. 4 – odst. 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3. Ode dne 30. června 2014 členské státy neposkytují pobídky na stavbu nebo renovaci budov nebo jejich částí, které nesplňují minimální požadavky na energetickou náročnost dosahující výsledků výpočtu podle čl. 5 odst. 2.
3. Ode dne 30. června 2012 členské státy poskytují pobídky pouze na stavbu nebo větší renovaci budov nebo jejich částí, včetně prvků budov, jejichž výsledky splňují alespoň minimální požadavky na energetickou náročnost dosahující výsledků výpočtu podle čl. 5 odst. 2.
Pozměňovací návrh
52
Návrh směrnice
Čl. 4 – odst. 4
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4. Ode dne 30. června 2017 členské státy při přezkumu svých minimálních požadavků na energetickou náročnost stanovených v souladu s odstavcem 1 tohoto článku zajistí, aby tyto požadavky dosahovaly výsledků výpočtu podle čl. 5 odst. 2.
4. Nejpozději do 30. června 2015 členské státy přezkoumají své minimální požadavky na energetickou náročnost stanovené v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a zajistí, aby tyto požadavky dosahovaly výsledků výpočtu podle čl. 5 odst. 2.
Pozměňovací návrh
53
Návrh směrnice
Čl. 4 – odst. 4 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4a. Členské státy poskytnou dotace a technické poradenství pro historické budovy nebo historická centra s cílem umožnit provedení konkrétních programů pro úpravu energetické účinnosti.
Pozměňovací návrh
54
Návrh směrnice
Čl. 4 – odst. 4 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4b. Systémy pro výrobu energie a opatření týkající se izolace u budov umístěných v historických centrech podléhají posouzení vizuálního dopadu.
Pozměňovací návrh
55
Návrh směrnice
Článek 5
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Do 31. prosince 2010 Komise vypracuje srovnávací metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov nebo jejich částí. Srovnávací metoda rozlišuje mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov.
1. Po konzultaci s příslušnými zainteresovanými stranami, a zejména se zástupci orgánů místní a regionální samosprávy a státní správy, a na základě zásad uvedených v příloze IIIa vypracuje Komise do 31. března 2010 společnou metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov nebo jejich částí. Tato společná metoda může odkazovat na příslušné evropské normy a:
– rozlišuje mezi novými a stávajícími budovami a mezi různými druhy budov ,
– odráží odlišné klimatické podmínky v různých členských státech a pravděpodobnou změnu těchto podmínek během životnosti dané budovy a
– stanoví společné předpoklady nebo metody výpočtu nákladů na energii.
Komise společnou metodu přezkoumá a v případě potřeby aktualizuje každých pět let.
Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 2 .
Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 21 odst. 2 .
2. Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost za použití srovnávací metody vypracované v souladu s odstavcem 1 a příslušnými parametry, jako jsou klimatické podmínky , a srovnají výsledky tohoto výpočtu s minimálními požadavky na energetickou náročnost, které stanovily .
2. Členské státy vypočítají nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost za použití společné metody vypracované v souladu s odstavcem 1 a s příslušnými parametry, jako jsou klimatické podmínky.
Komisi oznámí veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž veškeré výsledky výpočtů. Zprávu lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Členské státy předloží tyto zprávy Komisi každé tři roky. První zpráva se předloží nejpozději do 30. června 2011.
Komisi oznámí veškeré vstupní údaje a předpoklady použité k těmto výpočtům a rovněž veškeré výsledky výpočtů. Zpráva se zahrne do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES. Členské státy předloží tyto zprávy Komisi každé tři roky. První zpráva se předloží nejpozději do 30. června 2011.
3. Komise zveřejní zprávu o pokroku členských států při dosahování nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost .
3. Komise zveřejní zprávu o pokroku členských států při provádění tohoto článku .
Pozměňovací návrh
56
Návrh směrnice
Článek 6
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby nové budovy splňovaly minimální požadavky na energetickou náročnost stanovené v souladu s článkem 4.
Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby nové budovy splňovaly minimální požadavky na energetickou náročnost stanovené v souladu s článkem 4 a ustanoveními článku 9 .
U nových budov zajistí členské státy, aby před zahájením výstavby byla posouzena a vzata v úvahu technická, environmentální a ekonomická proveditelnost následujících alternativních systémů:
U nových budov zajistí členské státy, aby byla posouzena a vzata v úvahu proveditelnost vysoce účinných alternativních systémů . Tyto alternativní systémy mohou např. zahrnovat :
a) místních systémů dodávky energie využívajících obnovitelné zdroje energie;
a) místní systémy dodávky energie využívající energie z obnovitelných zdrojů ;
b) kombinované výroby tepla a elektřiny;
b) kombinovanou výrobu tepla a elektřiny;
c) dálkového nebo blokového vytápění nebo chlazení, pokud je k dispozici;
c) dálkové nebo blokové vytápění nebo chlazení, pokud je k dispozici , zejména pokud zcela nebo zčásti využívá energii z obnovitelných zdrojů ;
d) tepelných čerpadel.
d) tepelná čerpadla;
da) zařízení IKT pro účely sledování a kontroly.
2. Členské státy zajistí, aby analýza alternativních systémů podle odstavce 1 byla transparentním způsobem doložena v žádosti o stavební povolení nebo o konečné schválení stavebních prací budovy.
Pozměňovací návrh
57
Návrh směrnice
Článek 7
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby se u budov, u kterých probíhá větší renovace, snížila energetická náročnost s cílem splnit minimální požadavky na energetickou náročnost , pokud je to technicky, funkčně a ekonomicky proveditelné. Členské státy určí tyto minimální požadavky na energetickou náročnost v souladu s článkem 4. Požadavky mohou být stanoveny buď pro renovovanou budovu jako celek, nebo pro renovované systémy nebo prvky, pokud jsou součástí renovace prováděné po vymezenou dobu s cílem snížit celkovou energetickou náročnost budovy nebo jejích částí .
Členské státy přijmou opatření nezbytná k tomu, aby se u budov, u kterých probíhá větší renovace nebo u nichž jsou modernizovány či nahrazovány prvky a technické systémy či jejich části , snížila energetická náročnost s cílem splnit alespoň minimální požadavky na energetickou náročnost, pokud je to technicky, funkčně a ekonomicky proveditelné. Členské státy určí tyto minimální požadavky na energetickou náročnost v souladu s článkem 4 a s požadavky stanovenými v článku 9 . Požadavky se stanoví jak pro renovované systémy a prvky budovy , pokud jsou modernizovány nebo nahrazovány, tak pro renovovanou budovu jako celek u větších renovací .
Členské státy usilují o to, aby byly u budov, které procházejí větší renovací, posuzovány a brány v úvahu následující vysoce účinné alternativní systémy:
a) místní systémy dodávky energie využívající energie z obnovitelných zdrojů;
b) kombinovaná výroba tepla a elektřiny;
c) dálkové nebo blokové vytápění nebo chlazení, pokud je k dispozici, zejména pokud zcela nebo zčásti využívá energii z obnovitelných zdrojů;
d) tepelná čerpadla;
da) zařízení IKT pro účely sledování a kontroly.
Pozměňovací návrh
58
Návrh směrnice
Článek 8
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Technické systémy budovy
Technické systémy a prvky budovy
1. Členské státy stanoví minimální požadavky na energetickou náročnost s ohledem na technické systémy, které jsou instalovány v budovách. Stanoví se požadavky na nové technické systémy budovy a jejich části, jejich výměnu a modernizaci.
1. Členské státy stanoví minimální požadavky na energetickou náročnost s ohledem na prvky budovy a technické systémy, které jsou instalovány a uvedeny do provozu v budovách a na něž se nevztahuje směrnice 2009/.../ES [stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie] a její prováděcí opatření . Stanoví se požadavky na nová provozní zařízení, technické systémy a prvky budovy a jejich části, jejich výměnu a modernizaci , které budou uplatňovány, bude-li to technicky a funkčně proveditelné .
Tyto požadavky se zejména vztahují na následující prvky:
Tyto požadavky se zejména vztahují na následující prvky:
a) kotle nebo jiné zdroje tepla v otopných soustavách;
a) kotle , jiné zdroje tepla nebo výměníky tepla v otopných soustavách , včetně dálkového nebo blokového vytápění nebo chlazení ;
b) ohřívače vody v systémech ohřívání vody;
b) ohřívače vody v systémech ohřívání vody;
c) ústřední klimatizační jednotku nebo chladicí zařízení v klimatizačních systémech .
c) ústřední klimatizační jednotku nebo chladicí zařízení v klimatizačních systémech ;
ca) nainstalované osvětlení;
cb) prvky budovy vymezené v čl. 2 odst. 5a.
2. Minimální požadavky na energetickou náročnost stanovené podle odstavce 1 musí být v souladu s právními předpisy použitelnými na výrobek nebo výrobky, ze kterých se systém skládá , a musí se zakládat na správné instalaci výrobku nebo výrobků a příslušné úpravě a kontrole technického systému budovy. Tyto požadavky zejména zajistí, aby bylo dosaženo správného hydraulického vyregulování teplovodních otopných soustav a aby byla pro instalaci použita příslušná velikost a typ výrobku s ohledem na zamýšlené použití technického systému budovy.
2. Minimální požadavky na energetickou náročnost stanovené podle odstavce 1 musí být v souladu s veškerými právními předpisy použitelnými na výrobek nebo výrobky, ze kterých se systém a prvky budovy skládají , a musí se zakládat na správné instalaci výrobku nebo výrobků a příslušné úpravě a kontrole technického systému budovy. U technických systémů budov tyto požadavky zajistí, aby byly při uvedení do provozu řádně seřízeny, aby bylo dosaženo správného hydraulického vyregulování teplovodních otopných soustav a aby byla pro instalaci použita příslušná velikost a typ výrobku s ohledem na zamýšlené použití technického systému budovy.
Pozměňovací návrh
59
Návrh směrnice
Čl. 8 – odst. 2a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2a. Členské státy zajistí, aby do všech nových budov a do všech budov, které procházejí větší renovací, a při výměně měřičů byly instalovány inteligentní měřiče, a ve vhodných případech prosazují instalaci aktivních kontrolních systémů, jako jsou automatické, kontrolní a monitorovací systémy.
Pozměňovací návrh
60
Návrh směrnice
Článek 9
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Budovy, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové
Budovy, jejichž čistá spotřeba energie je nulová
1. Členské státy vypracují vnitrostátní plány na zvýšení počtu budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové . Stanoví cíle pro minimální procentuální podíl , který tyto budovy budou v roce 2020 tvořit z celkového počtu budov a který budou představovat v souvislosti s celkovou užitnou podlahovou plochou .
1. Členské státy vypracují vnitrostátní plány na zvýšení počtu budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, které jsou definovány v čl. 2 odst. 1c .
Členské státy nejpozději do 31. prosince 2018 zajistí, aby všechny nové budovy byly alespoň budovami, jejichž čistá spotřeba energie je nulová.
Členské státy stanoví na rok 2015 a 2020 cíle pro minimální procentuální podíl budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová, které budou stanoveny jako podíl z celkového počtu budov a jako podíl z celkové užitné plochy .
Stanoví se dílčí cíle pro:
Stanoví se dílčí cíle pro:
a) nové a renovované obytné budovy;
a) nové a renovované obytné budovy;
b) nové a renovované neobytné budovy;
b) nové a renovované neobytné budovy;
c) budovy užívané orgány veřejné moci.
c) budovy užívané orgány veřejné moci.
Členské státy stanoví cíle podle písmene c) s ohledem na vedoucí úlohu, kterou by orgány veřejné moci měly hrát v oblasti energetické náročnosti budov.
U budov podle písmene c) členské státy stanoví cíle, jež budou dosaženy výrazně dříve než ve lhůtách uvedených v prvním a druhém pododstavci, s ohledem na vedoucí úlohu, kterou by orgány veřejné moci měly hrát v oblasti energetické náročnosti budov.
2. Vnitrostátní plán podle odstavce 1 zahrnuje mimo jiné následující prvky:
2. Vnitrostátní plán podle odstavce 1 je vypracován po konzultaci se všemi příslušnými zainteresovanými stranami, včetně orgánů místní a regionální samosprávy a státní správy, a zahrnuje mimo jiné následující prvky:
a) vymezení budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové, ze strany členských států;
b) průběžné cíle vyjádřené jako procentuální podíl, který v roce 2015 tyto budovy budou tvořit z celkového počtu budov a který budou představovat v souvislosti s celkovou užitnou podlahovou plochou;
b) průběžné cíle vyjádřené jako procentuální podíl, který v roce 2015 a v roce 2020 tyto budovy budou tvořit z celkového počtu budov a který budou představovat v souvislosti s celkovou užitnou podlahovou plochou;
ba) podrobné údaje o požadavcích členských států týkajících se minimálních úrovní energie z obnovitelných zdrojů v nových budovách a ve stávajících budovách, u kterých probíhá větší renovace, jak stanoví směrnice 2009/xx/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a články 6 a 7 této směrnice;
c) informace o opatřeních přijatých na propagaci těchto budov .
c) shrnutí všech politik a informace opatřeních přijatých na propagaci těchto budov ;
ca) celostátní, regionální či místní programy na podporu opatření k propagaci těchto budov, jako jsou např. daňové pobídky, finanční nástroje či snížení DPH.
3. Členské státy nejpozději do 30. června 2011 oznámí vnitrostátní plány podle odstavce 1 Komisi a každé tři roky předloží Komisi zprávu o pokroku v provádění svých vnitrostátních plánů. Vnitrostátní plány a zprávy o pokroku lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.
3. Členské státy nejpozději do 30. června 2011 oznámí vnitrostátní plány podle odstavce 1 Komisi a každé tři roky předloží Komisi zprávu o pokroku v provádění svých vnitrostátních plánů. Vnitrostátní plány a zprávy o pokroku se zahrnou do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.
3a. Do dvou měsíců od oznámení vnitrostátního plánu členským státem podle článku 3 může Komise tento plán nebo jakýkoli jeho aspekt zamítnout, pokud nesplňuje všechny požadavky tohoto článku, přičemž plně zohlední zásadu subsidiarity. V takovém případě navrhne daný členský stát změny. Do jednoho měsíce od předložení těchto návrhů Komise upravený plán přijme, nebo vyzve členský stát k provedení dalších konkrétních změn. Komise a příslušný členský stát podniknou všechny přiměřené kroky k tomu, aby bylo ohledně vnitrostátního plánu dosaženo dohody do pěti měsíců od data prvního oznámení.
4. Komise vypracuje obecné zásady pro vymezení budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové .
4. Nejpozději do 31. prosince 2010 vypracuje Komise v souladu s definicí podle článku 2 podrobnou společnou definici budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová.
Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 21 odst. 2.
Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají v souladu s postupem podle čl. 21 odst. 2.
5. Komise zveřejní zprávu o pokroku členských států směrem ke zvyšování počtu budov, jejichž emise oxidu uhličitého a spotřeba primární energie jsou nízké nebo nulové . Na základě této zprávy Komise vypracuje strategii a případně navrhne opatření ke zvýšení počtu těchto budov.
5. Komise do 30. června 2012 a poté každé tři roky zveřejní zprávu o pokroku členských států směrem ke zvyšování počtu budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová . Na základě této zprávy Komise vypracuje akční plán a případně navrhne opatření ke zvýšení počtu těchto budov.
Pozměňovací návrh
61
Návrh směrnice
Článek 9 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 9a
Finanční pobídky a překážky na trhu
1. Do 30. června 2011 vypracují členské státy vnitrostátní akční plány, včetně navrhovaných opatření, jež zajistí splnění požadavků stanovených v této směrnici díky omezení stávajících právních překážek a překážek na trhu a díky rozvoji stávajících a vytvoření nových finančních a daňových nástrojů s cílem zvýšit energetickou účinnost nových a stávajících budov.
Tato navrhovaná opatření musí být dostatečná, účinná, transparentní a nediskriminační, přispět k uskutečňování doporučení uvedených v certifikátu energetické náročnosti, usilovat o prosazování významných vylepšení v oblasti energetické náročnosti budov, u nichž by vylepšení jinak nebylo ekonomicky proveditelné, a zahrnovat opatření na podporu domácností, které jsou ohroženy energetickou chudobou.
Členské státy porovnají své finanční a daňové nástroje s nástroji uvedenými v příloze IIIb a aniž by tím byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, provedou alespoň dvě opatření z této přílohy.
2. Členské státy předloží tyto vnitrostátní akční plány Komisi v rámci akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES a každé tři roky je aktualizují.
3. Nejpozději do 30. června 2010 Komise po provedení posouzení dopadu předloží příslušné legislativní návrhy s cílem posílit stávající a navrhnout další finanční nástroje Společenství na podporu provádění této směrnice.
Při vypracovávání těchto návrhů zváží následující opatření:
a) zvýšení maximální výše příspěvku z Evropského fondu pro regionální rozvoj, který lze využít na podporu investic do energetické účinnosti, včetně investic do dálkového vytápění a chlazení a energie z obnovitelných zdrojů podle článku 7 nařízení (ES) č. 1080/2006 na nejméně 15 % celkového příspěvku;
b) rozšíření možnosti čerpání prostředků z Evropského fondu pro regionální rozvoj na projekty v oblasti zvyšování energetické účinnosti budov, včetně dálkového vytápění a chlazení, a na projekty na využití energie z obnovitelných zdrojů;
c) využití dalších finančních prostředků Společenství na podporu výzkumu a vývoje, informačních kampaní či vzdělávání v oblasti energetické účinnosti;
d) vytvoření fondu pro energetickou účinnost, do něhož by přispívaly Společenství ze svého rozpočtu, Evropská investiční banka a členské státy a který by sloužil jako prostředek pro zvýšení investic soukromého a veřejného sektoru do projektů na zlepšování energetické účinnosti budov, včetně využívání energie z obnovitelných zdrojů v budovách či prvcích budov, ve vztahu k energetické účinnosti do roku 2020; tento fond pro energetickou účinnost se začlení do plánování ostatní strukturální pomoci Společenství; kritéria pro přidělování prostředků z tohoto fondu se definují v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1083/2006 a využívání fondu bude zahájeno nejpozději do roku 2014;
e) snížení DPH u služeb a výrobků, včetně energie z obnovitelných zdrojů v budovách nebo prvcích budov, které souvisejí s energetickou účinností.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh se netýká částí návrhu na přepracování, které obsahují změny. Z naléhavých důvodů souvisejících s vnitřní logikou textu je však nezbytné jej zařadit, navíc je neoddělitelně spjat s jinými částmi, které obsahují změny, zejména s článkem 9.
Pozměňovací návrh
62
Návrh směrnice
Článek 10
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy stanoví nezbytná opatření za účelem zavedení systému certifikace energetické náročnosti budov. Certifikát energetické náročnosti musí obsahovat energetickou náročnost budovy a referenční hodnoty, jako jsou minimální požadavky na energetickou náročnost, a umožňovat tak vlastníkům nebo nájemcům budovy nebo jejích částí porovnání a posouzení její energetické náročnosti.
1. Členské státy stanoví nezbytná opatření za účelem zavedení systému certifikace energetické náročnosti budov. Certifikát energetické náročnosti musí obsahovat energetickou náročnost budovy nebo, pokud budova ještě nebyla postavena, odhad její energetické náročnosti a referenční hodnoty, jako jsou minimální požadavky na energetickou náročnost, a umožňovat tak vlastníkům nebo nájemcům budovy nebo jejích částí posouzení její energetické náročnosti a její snadné porovnání s jinými obytnými či neobytnými budovami . U neobytných budov může případně obsahovat i skutečnou roční spotřebu energie podle přílohy I.
2. Certifikát obsahuje doporučení na snížení energetické náročnosti budovy nebo jejích částí, které je efektivní vzhledem k vynaloženým nákladům.
2. Certifikát obsahuje doporučení na snížení energetické náročnosti budovy nebo jejích částí, které je optimální vzhledem k vynaloženým nákladům.
Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti zahrnují:
Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti zahrnují:
a) opatření přijatá v souvislosti s větší renovací obvodového pláště budovy nebo technického systému nebo systémů budovy a
a) opatření přijatá v souvislosti s větší renovací obvodového pláště budovy , včetně jejích izolačních systémů, nebo technického systému nebo systémů budovy a
b) opatření přijatá v souvislosti s jednotlivými částmi nebo prvky budovy nezávisle na větší renovaci obvodového pláště budovy nebo technického systému nebo systémů budovy.
b) opatření přijatá v souvislosti s jednotlivými částmi nebo prvky budovy nezávisle na větší renovaci obvodového pláště budovy , včetně jejích izolačních systémů, nebo technického systému nebo systémů budovy.
3. Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti musí být pro konkrétní budovu technicky proveditelná a poskytovat transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost. Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, jako je posouzení úspor energie a základních cen energie a úrokových sazeb pro investice nezbytné k provádění doporučení.
3. Doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti musí být pro konkrétní budovu technicky a funkčně proveditelná a poskytovat transparentní informace, pokud jde o jejich nákladovou efektivnost. Posouzení nákladové efektivnosti je založeno na souboru standardních podmínek, mezi něž patří přinejmenším posouzení úspor energie a základních cen energie , finančních či daňových pobídek a úrokových sazeb pro investice nezbytné k provádění doporučení.
3a. Členské státy zajistí, aby orgány veřejné moci a další instituce poskytující finanční prostředky na nákup nebo renovaci budov zohledňovaly při stanovování výše a podmínek finančních pobídek, daňových opatření a půjček energetickou náročnost a doporučení uvedená v certifikátech energetické náročnosti.
4. Certifikát energetické náročnosti poskytne údaje o tom, kde vlastník nebo nájemce může získat podrobnější informace týkající se doporučení uvedených v certifikátu. Obsahuje dále informace o krocích, které je nutné podniknout k provedení doporučení.
4. Certifikát energetické náročnosti poskytne údaje o tom, kde vlastník nebo nájemce může získat podrobnější informace týkající se doporučení uvedených v certifikátu. Obsahuje dále informace o krocích, které je nutné podniknout k provedení doporučení , včetně informací o dostupných daňových a finančních pobídkách a možnostech financování .
4a. Orgány veřejné moci provedou s ohledem na vedoucí úlohu, kterou by měly hrát v oblasti energetické náročnosti budov, doporučení uvedená v certifikátu energetické náročnosti vydaném pro budovy, jež užívají, během doby jeho platnosti.
5. Certifikace bytů nebo bytových jednotek určených k samostatnému užívání v komplexu budov může být založena na
5. Certifikace bytů nebo bytových jednotek určených k samostatnému užívání v komplexu budov může být založena na
a) společné certifikaci všech budov v případě komplexu budov se společnou otopnou soustavou nebo
a) společné certifikaci všech budov v případě komplexu budov se společnou otopnou soustavou nebo
b) posouzení jiného srovnatelného bytu ve stejném komplexu budov .
b) posouzení energetické náročnosti daného bytu nebo jednotky .
6. Certifikace rodinných domů může být založena na posouzení jiné srovnatelné budovy podobné konstrukce a velikosti a s podobnými vlastnostmi skutečné energetické náročnosti, pokud tuto srovnatelnost může zaručit odborník, který certifikát energetické náročnosti vydal.
6. Certifikace rodinných domů může být založena na posouzení jiné srovnatelné budovy podobné konstrukce a velikosti a s podobnými vlastnostmi skutečné energetické náročnosti, pokud tuto srovnatelnost může zaručit odborník, který certifikát energetické náročnosti vydal.
7. Platnost certifikátu energetické náročnosti nesmí překročit deset let.
7. Platnost certifikátu energetické náročnosti nesmí překročit deset let.
7a. Do 30. června 2010 vydá Komise pokyny, v nichž stanoví minimální normy, pokud jde o obsah, jazyk a formu certifikátů energetické náročnosti.
Toto opatření, jehož účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 21 odst. 2.
7b. Každý členský stát uznává certifikáty vydané v ostatních členských státech v souladu s těmito pokyny a neomezuje svobodu poskytování finančních služeb z důvodů souvisejících s certifikátem vydaným v jiném členském státě.
Pozměňovací návrh
63
Návrh směrnice
Čl. 11 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy zajistí, aby byl certifikát energetické náročnosti vydán pro budovy nebo jejich části při výstavbě, prodeji nebo pronájmu a pro budovy , kde celkovou užitkovou podlahovou plochu větší než 250 m 2 užívá orgán veřejné moci.
1. Členské státy zajistí, aby byl certifikát energetické náročnosti vydán pro budovy nebo jejich části při výstavbě, prodeji nebo pronájmu a pro budovy často navštěvované veřejností s celkovou užitkovou podlahovou plochou větší než 250 m 2 a budovy, které užívá orgán veřejné moci.
Pozměňovací návrh
64
Návrh směrnice
Čl. 11 – odst. 4 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4a. Vlastník budovy může kdykoli požadovat, aby schválený odborník vypracoval, přepočítal a aktualizoval certifikát energetické náročnosti, a to bez ohledu na skutečnost, zda se budova staví, renovuje, pronajímá či prodává.
Odůvodnění
S cílem snížit energetickou náročnost budovy by měla mít zainteresovaná osoba možnost požádat o tento certifikát bez ohledu na skutečnost, zda se budova staví, renovuje, pronajímá či prodává.
Pozměňovací návrh
65
Návrh směrnice
Článek 12
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy přijmou opatření k tomu, aby tam, kde celkovou užitnou podlahovou plochu budovy větší než 250 m 2 užívají orgány veřejné moci, byl certifikát energetické náročnosti vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti.
Členské státy přijmou opatření k tomu, aby tam, kde budovu užívají orgány veřejné moci , a tam, kde je budova s celkovou užitnou podlahovou plochou větší než 250 m 2 často navštěvována veřejností , byl certifikát energetické náročnosti vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti.
2. Členské státy přijmou opatření, která zajistí, že tam, kde celková užitná podlahová plocha budovy větší než 250 m 2 , pro kterou byl vydán certifikát energetické náročnosti podle čl. 11 odst. 1, je často navštěvována veřejností, je certifikát energetické náročnosti vystaven na nápadném místě dobře viditelném veřejnosti.
Pozměňovací návrh
66
Návrh směrnice
Čl. 13 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy stanoví nezbytná opatření k zavedení pravidelné inspekce otopných soustav s kotli se jmenovitým výkonem vyšším než 20 kW. Tato inspekce rovněž zahrnuje posouzení účinnosti kotle a velikosti kotle v porovnání s požadavky na vytápění budovy.
1. Členské státy stanoví nezbytná opatření k zavedení pravidelné inspekce otopných soustav s kotli na neobnovitelná kapalná či pevná paliva se jmenovitým výkonem vyšším než 20 kW. Tato inspekce rovněž zahrnuje posouzení účinnosti kotle a velikosti kotle v porovnání s požadavky na vytápění budovy. Členské státy mohou tyto inspekce pozastavit, pokud bude zaveden elektronický systém monitorování a kontroly.
Odůvodnění
Elektronický systém monitorování a kontroly pomáhá posoudit energetickou účinnost zařízení a instalací spotřebovávajících elektřinu a tak případně odstranit potřebu dalších inspekcí.
Pozměňovací návrh
67
Návrh směrnice
Čl. 13 – odst. 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2. Členské státy mohou stanovit různou četnost inspekcí v závislosti na typu a jmenovitém výkonu kotle otopné soustavy. Při stanovení četnosti členské státy zohlední náklady na inspekci otopné soustavy a odhadované úspory nákladů na energie, které mohou z inspekce vyplynout.
2. Členské státy mohou stanovit různou četnost inspekcí v závislosti na typu a jmenovitém výkonu otopné soustavy. Při stanovení četnosti členské státy zohlední náklady na inspekci otopné soustavy a odhadované úspory nákladů na energie, které mohou z inspekce vyplynout.
Odůvodnění
Inspekce celého otopného systému včetně kotle zabrání zbytečné administrativní zátěži a budou efektivnější.
Pozměňovací návrh
68
Návrh směrnice
Čl. 13 – odst. 4 – pododstavec 2 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Pokud se Komise domnívá, že zpráva členského státu podle druhého pododstavce neprokazuje rovnocennost opatření podle prvního pododstavce, může do šesti měsíců od předložení zprávy vyzvat členský stát, aby doložil další skutečnosti nebo aby přijal konkrétní dodatečná opatření. Není-li Komise do jednoho roku od předložení této výzvy spokojena s tím, co členský stát doložil, nebo s dodatečně přijatými opatřeními, může odchylku zrušit.
Odůvodnění
Je důležité jednoznačně vymezit postup schvalování v případě uplatnění odchylky od odstavců 1, 2 a 3. Členské státy potřebují mít při uplatňování těchto odchylek k dispozici jednoznačná pravidla.
Pozměňovací návrh
69
Návrh směrnice
Článek 14
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy stanoví nezbytná opatření k zavedení pravidelné inspekce klimatizačních systémů se jmenovitým výkonem větším než 12 kW . Inspekce musí zahrnovat posouzení účinnosti klimatizace a velikosti zařízení v porovnání s požadavky na chlazení budovy.
1. Členské státy stanoví nezbytná opatření k zavedení pravidelné inspekce klimatizačních a ventilačních systémů a reverzibilních tepelných čerpadel se jmenovitým výkonem větším než 5 kW . Inspekce musí zahrnovat posouzení účinnosti klimatizace a velikosti zařízení v porovnání s požadavky na chlazení budovy. Inspekce ventilačních systémů zahrnuje i posouzení proudění vzduchu.
Členské státy mohou tyto inspekce pozastavit, pokud bude zaveden elektronický systém monitorování a kontroly.
2. Členské státy mohou stanovit různou četnost inspekcí v závislosti na typu a jmenovitém výkonu klimatizačního systému. Při stanovení četnosti členské státy zohlední náklady na inspekci klimatizačního systému a odhadované úspory nákladů na energie, které mohou z inspekce vyplynout.
2. Členské státy mohou stanovit různou četnost inspekcí v závislosti na typu a jmenovitém výkonu klimatizačního systému , ventilačního systému nebo reverzibilních tepelných čerpadel . Při stanovení četnosti členské státy zohlední náklady na inspekci a odhadované úspory nákladů na energie, které mohou z inspekce vyplynout.
2a. Při stanovování opatření podle odstavců 1 a 2 zajistí členské státy, pokud je to ekonomicky a technicky proveditelné, aby byly inspekce prováděny v souladu s inspekcí otopných systémů a jiných technických systémů podle článku 13 této směrnice a v souladu s inspekcí úniků podle nařízení (ES) č. 842/2006.
2b. Odchylně od odstavců 1 a 2 se mohou členské státy rozhodnout, že přijmou opatření, která zajistí, aby bylo uživatelům poskytováno poradenství ohledně výměny klimatizačních systémů nebo jiných úprav těchto systémů, přičemž mezi tato opatření mohou patřit inspekce za účelem posouzení účinnosti a kapacitní přiměřenosti klimatizačního systému. Celkový dopad tohoto přístupu musí být rovnocenný celkovému dopadu opatření podle odstavců 1 a 2.
Pokud členské státy uplatňují opatření podle prvního pododstavce, předloží Komisi nejpozději do 30. června 2011 zprávu o rovnocennosti těchto opatření s opatřeními stanovenými v odstavcích 1 a 2. Členské státy předkládají tyto zprávy Komisi každé tři roky. Zprávy lze zahrnout do akčních plánů energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.
Pokud se Komise domnívá, že zpráva členského státu podle druhého pododstavce neprokazuje rovnocennost opatření podle prvního pododstavce, může do šesti měsíců od předložení zprávy vyzvat členský stát, aby doložil další skutečnosti nebo aby přijal konkrétní dodatečná opatření. Není-li Komise do jednoho roku od předložení této výzvy spokojena s tím, co členský stát doložil, nebo s dodatečně přijatými opatřeními, může odchylku zrušit.
Pozměňovací návrh
70
Návrh směrnice
Článek 16
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy zajistí, aby certifikace energetické náročnosti budovy, inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů byly prováděny nezávislým způsobem kvalifikovanými a schválenými odborníky působícími jako samostatně výdělečně činní nebo jako zaměstnanci veřejných orgánů nebo soukromých podniků.
1. Členské státy zajistí, aby certifikace energetické náročnosti budovy, inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů byly prováděny nezávislým způsobem kvalifikovanými a schválenými odborníky působícími jako samostatně výdělečně činní nebo jako zaměstnanci veřejných orgánů nebo soukromých podniků .
Odborníci musí být schváleni s ohledem na jejich způsobilost a nezávislost.
Odborníci musí být schváleni s ohledem na jejich způsobilost a nezávislost.
2. Členské státy zajistí vzájemné uznávání vnitrostátních kvalifikací a schválení.
3. Do roku 2011 Komise vypracuje pokyny obsahující doporučení ohledně minimálních norem pro průběžnou odbornou přípravu odborníků.
Toto opatření, jehož účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 21 odst. 2.
4. Členské státy informace o odborné přípravě a schvalování zpřístupní veřejnosti. Členské státy rovněž vytvoří a zpřístupní rejstřík kvalifikovaných a schválených odborníků.
Pozměňovací návrh
71
Návrh směrnice
Čl. 17 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy zajistí, aby byl v souladu s přílohou II zaveden nezávislý kontrolní systém certifikátů energetické náročnosti a zpráv o inspekci otopných soustav a klimatizačních systémů.
1. Členské státy zajistí, aby byl v souladu s přílohou II zaveden nezávislý kontrolní systém certifikátů energetické náročnosti a zpráv o inspekci otopných soustav a klimatizačních systémů. Členské státy zavedou oddělené mechanismy pro vymáhání dodržování povinností pro organizace, které nesou odpovědnost za vymáhání dodržování povinností, jež se týkají certifikátů energetické náročnosti a zpráv o inspekcích otopných soustav a klimatizačních systémů.
Odůvodnění
Mechanismy odděleného vymáhání dodržování povinností (pro organizace, např. orgány místní samosprávy, které odpovídají za vymáhání povinností, jež se týkají certifikátů energetické náročnosti a zpráv z inspekcí otopných soustav a klimatizačních systémů) jsou nezbytné pro účinné provádění směrnice a zamezení nevyhnutelným střetům zájmů v případech, kde by organizace měla uložit postih sama sobě.
Pozměňovací návrh
72
Návrh směrnice
Článek 18 – návětí
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Komise, které je nápomocen výbor zřízený článkem 21, vyhodnotí tuto směrnici z hlediska zkušeností získaných během jejího uplatňování a v případě potřeby předloží návrhy, mimo jiné pokud jde o
Do roku 2015 Komise, které je nápomocen výbor zřízený článkem 21, vyhodnotí tuto směrnici z hlediska zkušeností získaných během jejího uplatňování a dosaženého pokroku a zváží provedení revize a v případě potřeby předloží návrhy, mimo jiné pokud jde o
Pozměňovací návrh
73
Návrh směrnice
Čl. 18 – písm. b a (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
ba) stanovení požadavku platného na celém území Společenství, aby stávající budovy měly nulovou čistou spotřebu energie.
Odůvodnění
Ve své zprávě o pokroku by měla Komise popsat současný stav provádění směrnice a navrhnout opatření vedoucí ke zvýšení podílu stávajících budov, jejichž čistá spotřeba energie je nulová.
Pozměňovací návrh
74
Návrh směrnice
Článek 19
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy přijmou nezbytná opatření k informování vlastníků nebo nájemců budov nebo jejich částí o různých metodách a praktických postupech ke snižování energetické náročnosti.
1. Členské státy přijmou nezbytná opatření k informování vlastníků a nájemců budov nebo jejich částí o různých metodách a praktických postupech ke snižování energetické náročnosti.
Členské státy zejména poskytnou vlastníkům nebo nájemcům budov informace o certifikátech energetické náročnosti a inspekčních zprávách, jejich účelu a cílech, o nákladově efektivních způsobech ke zlepšení energetické náročnosti budovy a o střednědobých a dlouhodobých finančních důsledcích v případě, že ke zlepšení energetické náročnosti budovy nebudou přijata žádná opatření.
2. Členské státy zejména poskytnou vlastníkům a nájemcům budov informace o certifikátech energetické náročnosti a inspekčních zprávách, jejich účelu a cílech, o nákladově efektivních způsobech ke zlepšení energetické náročnosti budovy a o střednědobých a dlouhodobých finančních důsledcích v případě, že nebudou přijata žádná opatření , a o finančních nástrojích, které byly vytvořeny v zájmu zlepšení energetické náročnosti budov . Informační kampaně jsou vedeny tak, aby motivovaly vlastníky a nájemce ke splnění alespoň minimálních požadavků stanovených v článcích 4 a 9.
3. Členské státy zajistí zapojení orgánů místní a regionální samosprávy do rozvoje informačních a školicích programů a programů na zvyšování povědomí.
Pozměňovací návrh
75
Návrh směrnice
Čl. 19 – odst. 3 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3a. Členské státy, při zapojení orgánů místní a regionální samosprávy, rovněž zajistí, aby bylo těm, kteří jsou odpovědní za provádění této směrnice v rámci plánování a vymáhání dodržování stavebních norem, poskytováno poradenství a odborné vzdělávání. Toto poradenství a odborné vzdělávání musí zejména zdůrazňovat význam snižování energetické náročnosti a umožňovat, aby byly při plánování, projektování, výstavbě a renovaci průmyslových nebo obytných oblastí posuzovány optimální kombinace opatření ke zlepšení energetické účinnosti, využívání energie z obnovitelných zdrojů a využívání dálkového vytápění a chlazení.
Odůvodnění
Je důležité, aby bylo poskytováno vhodné poradenství a odborné vzdělávání v rámci plánování a vymáhání dodržování stavebních norem. Toto poradenství a odborné vzdělávání by mělo zejména zdůrazňovat význam snižování energetické náročnosti a umožňovat, aby byly při plánování, projektování, výstavbě a renovaci průmyslových nebo obytných oblastí posuzovány optimální kombinace opatření ke zlepšení energetické účinnosti, využívání energie z obnovitelných zdrojů a využívání dálkového vytápění a chlazení.
Pozměňovací návrh
76
Návrh směrnice
Čl. 19 – odst. 3 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3b. Vlastníci a nájemci komerčních budov jsou povinni si vyměňovat informace ohledně skutečné spotřeby energie.
Odůvodnění
Jelikož energetickou náročnost z velké části ovlivňuje způsob, jak je budova využívána, a energetické volby nájemců, musí mít přístup k informacím o zlepšování v oblasti energetické náročnosti jak vlastníci, tak nájemci. Vlastníci a nájemci komerčních budov by měli být rovněž povinni vyměňovat si informace o skutečném využívání budovy nebo jejích částí, aby bylo zajištěno, že budou k dispozici veškeré údaje nezbytné pro učinění informovaného rozhodnutí o nezbytných vylepšeních.
Pozměňovací návrh
77
Návrh směrnice
Čl. 19 – odst. 3 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3c. Členské státy poskytnou Komisi informace o:
a) podpůrných programech pro prosazování energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v budovách na celostátní, regionální i místní úrovni;
b) podílu energie z obnovitelných zdrojů využívané v sektoru budov na celostátní a regionální úrovni, včetně konkrétních informací o tom, zda energie z obnovitelných zdrojů pochází ze zařízení v místě, dálkového vytápění a chlazení nebo kombinované výroby.
Tyto informace jsou zahrnuty do akčních plánů pro energetickou účinnost podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.
Pozměňovací návrh
78
Návrh směrnice
Čl. 19 – odst. 3 d (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3d. Členské státy přijmou nezbytná opatření, která zajistí odbornou přípravu většího počtu pracovníků provádějících instalaci a vyšší úroveň znalostí a schopností v oblasti instalace a začleňování požadovaných energeticky účinných technologií a technologií pro využití energie z obnovitelných zdrojů, aby se tito pracovníci mohli úspěšně zhostit své klíčové úlohy, kterou hrají v podpoře zlepšování energetické účinnosti budov.
Odůvodnění
Je důležité, aby byla pracovníkům provádějícím instalaci poskytnuta odpovídající odborná příprava. V rámci této odborné přípravy by měl být zdůrazňován význam snižování energetické náročnosti.
Pozměňovací návrh
79
Návrh směrnice
Čl. 19 – odst. 3 e (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3e. Do roku 2010 vytvoří Komise internetové stránky, které budou obsahovat tyto informace:
a) nejnovější verzi každého akčního plánu energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES;
b) popis opatření ke snížení energetické náročnosti budov, která právě probíhají na úrovni Společenství, včetně případných finančních/daňových nástrojů, příslušných informací o jejich uplatňování a kontaktních údajů;
c) popis vnitrostátních akčních plánů a opatření na celostátní, regionální a místní úrovni ke snížení energetické náročnosti budov, která právě probíhají v každém členském státě, včetně případných finančních či daňových nástrojů, příslušných informací o jejich uplatňování a kontaktních údajů;
d) příklady osvědčených postupů vedoucích ke snížení energetické náročnosti budov na celostátní, regionální a místní úrovni.
Informace podle prvního pododstavce jsou zveřejněny ve snadno přístupné formě a tak, aby byly dobře srozumitelné běžným nájemcům, vlastníkům a podnikům ze všech členských států, stejně jako všem orgánům státní správy a místní a regionální samosprávy. Tyto informace jsou zveřejněny tak, aby pomohly těmto osobám a organizacím snadno získat podporu, která je pro ně dostupná v oblasti snižování energetické náročnosti budov, a porovnávat opatření na podporu energetické účinnosti mezi jednotlivými členskými státy.
Odůvodnění
Provádění této směrnice se urychlí zřízením internetových stránek, které bude vytvářet a aktualizovat Komise spolu s členskými státy a jejichž cílem bude pomoci členským státům a dalším zainteresovaným stranám získávat a sdílet informace o osvědčených postupech, o vnitrostátních programech a o dostupných finančních/daňových nástrojích.
Pozměňovací návrh
80
Návrh směrnice
Článek 22
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy stanoví pravidla k sankcím za porušení vnitrostátních právních předpisů přijatých na základě této směrnice a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi nejpozději do 31. prosince 2010 a rovněž jí neprodleně oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
Členské státy stanoví pravidla k sankcím za porušení vnitrostátních právních předpisů přijatých na základě této směrnice a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich provádění. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi nejpozději do 31. prosince 2010 a rovněž jí neprodleně oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají. Členské státy doloží účinnost těchto pravidel k sankcím v akčních plánech energetické účinnosti podle čl. 14 odst. 2 směrnice 2006/32/ES.
Odůvodnění
Je důležité provést rozbor účinnosti sankcí uplatňovaných členskými státy.
Pozměňovací návrh
81
Návrh směrnice
Příloha I – bod 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Energetická náročnost budovy se určuje na základě vypočteného či skutečného množství energie spotřebované za rok za účelem splnění různých potřeb spojených s jejím typickým užíváním a odráží potřeby energie na vytápění a chlazení (tj. energie potřebné k zamezení přetápění) k udržení předpokládaných teplotních podmínek budovy.
1. Energetická náročnost budovy se určuje na základě vypočteného či skutečného množství primární energie spotřebované za rok za účelem splnění různých potřeb spojených s jejím obvyklým užíváním a odráží potřeby energie na vytápění a chlazení (tj. energie potřebné k zamezení přetápění) k udržení předpokládaných teplotních podmínek budovy. Od spotřeby se případně odečte energie vyrobená z obnovitelných zdrojů přímo na místě.
Odůvodnění
Metoda výpočtu energetické náročnosti budov by měla zohledňovat budovy další generace, a zejména potenciál soběstačnosti v budovách, které budou energii vyrábět i spotřebovávat. Proto by měl obecný rámec výpočtu uvažovat o spotřebě i vnitřní výrobě.
Pozměňovací návrh
82
Návrh směrnice
Příloha I – bod 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2. Energetická náročnost budovy musí být vyjádřena transparentním způsobem a zahrnuje také číselný ukazatel emisí oxidu uhličitého a ukazatel spotřeby primární energie.
2. Energetická náročnost budovy musí být vyjádřena transparentním způsobem a zahrnuje také číselný ukazatel spotřeby primární energie , vyjádřené v kWh/m 2 za rok .
Metoda výpočtu energetické náročnosti budov by měla zohlednit evropské normy .
Metoda výpočtu energetické náročnosti budov vychází z evropských norem a příslušných právních předpisů Společenství, včetně směrnice 2009/.../ES [o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů].
Odůvodnění
Pro energetickou náročnost budovy je třeba v zájmu zajištění transparentnosti a srovnatelnosti stanovit společnou jednotku vyjadřovanou ve vztahu k potřebě primární energie. Jedinou jednotkou, která poskytuje takové spolehlivé informace, je kWh/m 2 za rok. Dále je třeba zohlednit metody výpočtů obsažené v příslušných právních předpisech EU. Jedním z jasných případů je nedávno přijatá směrnice o energii z obnovitelných zdrojů například při výpočtu čistého množství obnovitelné energie přenášené tepelnými čerpadly.
Pozměňovací návrh
83
Návrh směrnice
Příloha I – bod 2 – pododstavec 1 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Při posuzování energetické náročnosti využití elektřiny v budově musí převodní faktor konečné energie na primární zohledňovat skutečný vážený průměr příslušné skladby zdrojů elektrické energie.
Odůvodnění
Navrhovaný pozměňovací návrh zamezuje riziku změny energetické náročnosti budovy pouhou změnou dodavatele elektřiny. Účinnost při výrobě elektřiny se ve skutečnosti liší podle využívaného paliva a technologie.
Pozměňovací návrh
84
Návrh směrnice
Příloha I – bod 3 – písm. a – podbod ii
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
ii) izolace,
ii) izolace dosažená pomocí materiálů s nejnižší dostupnou tepelnou vodivostí ,
Odůvodnění
Izolační techniky jsou klíčovou součástí určování energetické účinnosti budovy. Při stanovování cílů v oblasti energetické účinnosti budov zváží členské státy izolační hodnotu nejlépe izolujících pěn, které jsou dostupné na trhu.
Pozměňovací návrh
85
Návrh směrnice
Příloha I – bod 3 - písm. c
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
c) klimatizační zařízení,
c) klimatizační zařízení, včetně systémů chlazení,
Odůvodnění
Při výpočtu energetické náročnosti budov je důležité brát v úvahu interakci systémů vytápění, chlazení a větrání. Například systémy, jejichž součástí je rekuperace tepla, mohou přispívat k účinnějšímu využívání energie. Např. teplo získané z jedné místnosti během chlazení lze využít při vytápění jiné místnosti. Lze také provádět výměnu tepla mezi přiváděným a odváděným vzduchem prostřednictvím větracích zařízení s rekuperací tepla, která sníží spotřebu energie v systému chlazení nebo vytápění. Také přiměřené zónové ovládání může ve vztahu k vytápění nebo chlazení prostoru přispět k úsporám energie.
Pozměňovací návrh
86
Návrh směrnice
Příloha I – bod 3 – písm. e
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
e) zabudované zařízení pro osvětlení (zejména v nebytovém sektoru) ;
e) zabudované osvětlovací systémy definované návrhem osvětlení, který zohledňuje vhodnou hladinu osvětlení pro funkce vykonávané v místnostech, přítomnost osob, dostupnost vhodné hladiny přirozeného světla, flexibilní nastavení hladiny světla s ohledem na rozdíly ve funkci a to, zda se jedná o zařízení pro bytový nebo nebytový sektor;
Pozměňovací návrh
87
Návrh směrnice
Příloha I – bod 5 – písm. h a (nové)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
ha) budovy pro velkoobchod a logistiku;
Odůvodnění
„Budovy pro velkoobchod a maloobchod“ je příliš široká kategorie, která by zahrnovala logistické areály, jednotlivé obchody, nákupní střediska i komerční budovy s různorodým využitím, z nichž každá má jedinečné nároky na energii.
Pozměňovací návrh
88
Návrh směrnice
Příloha II – bod 1 – úvodní část
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Příslušné orgány nebo subjekty, na které byla příslušnými orgány přenesena odpovědnost za provádění nezávislého kontrolního systému, namátkově vyberou alespoň 0,5 % všech každoročně vydávaných certifikátů energetické náročnosti a provedou jejich ověření. Ověření se provede na jedné ze tří možných úrovní uvedených níže a každá úroveň ověření se provede alespoň u statisticky významného podílu vybraných certifikátů:
1. Příslušné orgány nebo subjekty, na které byla příslušnými orgány přenesena odpovědnost za provádění nezávislého kontrolního systému, namátkově vyberou alespoň 0,5 % všech každoročně vydávaných certifikátů energetické náročnosti za každého odborníka a provedou jejich ověření. Pokud vydá nezávislý odborník pouze několik certifikátů, provedou příslušné orgány nebo subjekty náhodný výběr nejméně jednoho certifikátu a podrobí jej ověření. Ověření se provede na jedné ze tří možných úrovní uvedených níže a každá úroveň ověření se provede alespoň u statisticky významného podílu vybraných certifikátů:
Odůvodnění
Nezávislý kontrolní systém pro kontrolu platnosti a kvality certifikátů a zpráv z inspekcí je třeba posílit zajištěním pravidelné kontroly práce každého odborníka. V případě nesrovnalostí zabrání porušení pravidel pro kvalitu certifikátů a zpráv z inspekcí druhá úroveň kontroly spolu se zavedením sankcí za pochybení odborníků.
Pozměňovací návrh
89
Návrh směrnice
Příloha II – bod 1 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1a. Prokážou-li kontroly nesoulad, provedou příslušné orgány nebo subjekty náhodný výběr dalších pěti certifikátů vydaných stejným odborníkem a podrobí je ověření. Pokud prokážou nesoulad i dodatečné kontroly, příslušné orgány nebo subjekty uloží odborníkovi postih; nejzávažnější porušení mohou být potrestána zrušením schválení příslušného odborníka.
Odůvodnění
Nezávislý kontrolní systém pro kontrolu platnosti a kvality certifikátů a zpráv z inspekcí je třeba posílit zajištěním pravidelné kontroly práce každého odborníka. V případě nesrovnalostí zabrání porušení pravidel pro kvalitu certifikátů a zpráv z inspekcí druhá úroveň kontroly spolu se zavedením sankcí za pochybení odborníků.
Pozměňovací návrh
90
Návrh směrnice
Příloha II – bod 2 – úvodní část
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2. Příslušné orgány nebo subjekty, na které byla příslušnými orgány přenesena odpovědnost za provádění nezávislého kontrolního systému, namátkově vyberou alespoň 0,1 % všech každoročně vydávaných inspekčních zpráv a provedou jejich ověření. Ověření se provede na jedné ze tří možných úrovní uvedených níže a každá úroveň ověření se provede alespoň u statisticky významného podílu vybraných inspekčních zpráv:
2. Příslušné orgány nebo subjekty, na které byla příslušnými orgány přenesena odpovědnost za provádění nezávislého kontrolního systému, namátkově vyberou alespoň 0,1 % všech každoročně vydávaných inspekčních zpráv za každého odborníka a provedou jejich ověření. Pokud vydá nezávislý odborník pouze několik inspekčních zpráv, provedou příslušné orgány nebo subjekty náhodný výběr nejméně jedné inspekční zprávy a podrobí ji ověření. Ověření se provede na jedné ze tří možných úrovní uvedených níže a každá úroveň ověření se provede alespoň u statisticky významného podílu vybraných inspekčních zpráv:
Odůvodnění
Nezávislý kontrolní systém pro kontrolu platnosti a kvality certifikátů a zpráv z inspekcí je třeba posílit zajištěním pravidelné kontroly práce každého odborníka. V případě nesrovnalostí zabrání porušení pravidel pro kvalitu certifikátů a zpráv z inspekcí druhá úroveň kontroly spolu se zavedením sankcí za pochybení odborníků.
Pozměňovací návrh
91
Návrh směrnice
Příloha II – bod 2 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2a. Prokážou-li kontroly nesoulad, provedou příslušné orgány nebo subjekty náhodný výběr dalších pěti inspekčních zpráv vydaných stejným odborníkem a podrobí je ověření. Pokud prokážou nesoulad i dodatečné kontroly, příslušné orgány nebo subjekty uloží odborníkovi postih; nejzávažnější porušení mohou být potrestána zrušením schválení příslušného odborníka.
Odůvodnění
Nezávislý kontrolní systém pro kontrolu platnosti a kvality certifikátů a zpráv z inspekcí je třeba posílit zajištěním pravidelné kontroly práce každého odborníka. V případě nesrovnalostí zabrání porušení pravidel pro kvalitu certifikátů a zpráv z inspekcí druhá úroveň kontroly spolu se zavedením sankcí za pochybení odborníků.
Pozměňovací návrh
92
Návrh směrnice
Příloha III a (nová)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Příloha IIIa
Zásady pro společnou metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní
Společnou metodu výpočtu nákladově optimálních úrovní stanoví Komise při zohlednění alespoň těchto zásad:
– definování referenčních budov, které jsou charakteristické a reprezentativní pro danou funkčnost a zeměpisnou polohu, včetně vnitřních a vnějších mikroklimatických podmínek; referenční budovy zahrnují nové i stávající obytné i neobytné budovy;
– definování technických balíčků energetické účinnosti (například izolace obvodového pláště budovy nebo jeho částí či energeticky účinnější technické systémy budovy) a posuzovaných opatření v dodávkách energie;
– definování kompletních technických balíčků, které umožní dosáhnout nulové čisté spotřeby energie v budovách;
– posouzení množství energie potřebné na vytápění a chlazení, dodávané energie, využívané primární energie a emisí CO 2 u referenčních budov (včetně použitých definovaných technických balíčků);
– posouzení odpovídajících investičních nákladů souvisejících s energií, nákladů na energii a ostatních provozních nákladů technických balíčků použitých u referenčních budov.
Nákladová efektivita různých úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost se posoudí pomocí výpočtu nákladů životního cyklu budovy na základě technických balíčků opatření použitých u referenční budovy a jejich uplatnění ve vztahu k energetické náročnosti a/nebo emisím CO 2 .
Pozměňovací návrh
93
Návrh směrnice
Příloha III b (nová)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Příloha IIIb
Finanční nástroje na snížení energetické náročnosti budov
Aniž by tím byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy, uplatní členské státy alespoň dva finanční nástroje z následujícího seznamu:
a) snížení DPH u energeticky úsporných výrobků a služeb, výrobků a služeb s nízkou energetickou náročností a výrobků a služeb využívajících energii z obnovitelných zdrojů;
b) jiné daňové úlevy pro výrobky a služby šetřící energii nebo energeticky účinné budovy, včetně daňových úlev v oblasti příjmů či daní z majetku;
c) přímé dotace;
d) dotované úvěry či úvěry s nízkým úrokem;
e) grantové programy;
f) systémy zajišťování úvěrů;
g) požadavky na dodavatele energií nebo dohody s těmito dodavateli, které zajistí finanční podporu všem kategoriím spotřebitelů.
Odůvodnění
Tento pozměňovací návrh se netýká částí návrhu na přepracování, které obsahují změny. Z naléhavých důvodů souvisejících s vnitřní logikou textu je však nezbytné jej zařadit, navíc je neoddělitelně spjat s jinými částmi, které obsahují změny, zejména s článkem 9.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Význam energetické účinnosti
Evropa se potýká s řadou závažných krátkodobých, střednědobých i dlouhodobých problémů s dodávkami energií a poptávkou po energiích.
Evropa potřebuje udržitelnou budoucnost s nízkými emisemi uhlíku. EU si do roku 2020 vytýčila velmi smělé cíle: omezit skleníkové plyny o 20 % (v případě dosažení mezinárodní dohody o 30 %), snížit spotřebu energií o 20 % díky zlepšení energetické účinnosti a uspokojovat 20 % svých energetických potřeb z obnovitelných zdrojů.
EU rovněž čelí značnému hospodářskému poklesu. Ve třetím čtvrtletí roku 2008 poklesl v EU27 HDP o 0,2 % oproti předcházejícímu čtvrtletí. V listopadu 2008 dosáhla v eurozóně (EA15) míra nezaměstnanosti očištěná od sezónních vlivů hodnoty až 7,8 %.
Cena a spolehlivost dodávek energií bude klíčovým faktorem jak konkurenceschopnosti EU, tak životní úrovně jejích občanů. Na úrovni EU se v posledních dvou letech ceny energií pro domácnosti výrazně zvýšily: u elektřiny o 15 %, u plynového oleje o 21 % a u zemního plynu o 28 %. To má jistě významný dopad na nejohroženější členy společnosti.
Podpora „zelených pracovních míst“ může být klíčovou součástí plánu obnovy EU. Investice do energetické účinnosti, které jsou často náročné na pracovní sílu, hrají velmi důležitou úlohu při vytváření pracovních míst. Z průzkumu, který zadala Komise, vyplývá, že investice do energetické účinnosti vytvářejí stejný počet pracovních míst jako investice do tradičních infrastruktur (silnice, mosty či přenos energie) nebo dokonce vyšší.
Plynová krize konce roku 2008 a začátku roku 2009 zdůraznila problémy, s nimiž se EU potýká v oblasti zabezpečení dodávek, a závislost EU na vnějších dodávkách plynu. Země EU27 pokrývají své energetické potřeby dovozem z 51 %.
Zvyšování energetické účinnosti je nejúspornějším opatřením, které EU umožní: dosáhnout stanovených cílů v oblasti emisí CO 2 , vytvářet pracovní místa, snížit náklady pro podniky, řešit sociální dopady zvyšování cen energií a snížit rostoucí závislost EU na vnějších dodavatelích energií.
Obzvláště důležité je snižování energetické náročnosti budov, které představují přibližně 40 % spotřeby energie. S ohledem na výše uvedené je nyní pravý okamžik, aby EU znovu otevřela a vylepšila směrnici o energetické náročnosti budov.
Překážky rozvoje
V návrhu přepracovaného znění této směrnice uvádí Komise dvojí záměr:
· zapracovat zkušenosti získané od roku 2002, kdy vstoupila v platnost původní směrnice,
· zajistit jednotnější a důslednější provádění ustanovení tohoto právního předpisu.
Princip přepracování je v oblasti stavebnictví a energetiky obecně vítán. Neznamená to však, že není nutné předpis důkladně posoudit a upravit.
V přepracovaném znění se Komise věnuje především problému neuspokojivého provádění stávající směrnice. 22 členských států tvrdí, že směrnici provedly v plném rozsahu, avšak Komise vyjádřila zklamání nad tím, že řada členských států neprovádí v dostatečné míře opatření, která mají přispět ke zlepšení energetické účinnosti; a ačkoli nejsou k dispozici konkrétní údaje, zdá se, že počet nových budov a renovací s významnými vylepšeními v oblasti energetické účinnosti je v mnoha členských státech nízký.
Mezi překážky rozvoje patří:
1. Nízké povědomí o možnosti finančních úspor. Tuto překážku je třeba odstranit prostřednictvím informačních kampaní.
2. Nejistota a nedůvěra, pokud jde o výši dosažených úspor. K posílení důvěry v účinnost opatření, jež mají přinést energetické úspory, může přispět vydávání certifikátů a řízení kvality.
3. Nedostupnost finančních prostředků na rozsáhlejší investice do opatření k dosažení energetických úspor. Vlády by měly vypracovat programy finanční podpory a pomoci zajistit, aby byly banky schopny poskytnout finanční zdroje.
4. Nutnost „vynaložit úsilí“ – zejména u rekonstrukcí a renovací. Informační kampaně a programy podpory by se měly zaměřovat na přirozené investiční příležitosti, které vznikají např. při výměně vlastníka či nájemce, a měly by být doplněny programy modernizace na místní úrovni.
Potřebná vylepšení směrnice
Finanční prostředky:
Směrnice by měla odrážet nutnost zajistit odpovídající finanční prostředky na splnění minimálních norem a požadavků, jež budou stanoveny. Účel směrnice bude dosažen pouze tehdy, bude-li k dispozici soubor finančních nástrojů – v ideálním případě zaměřených na nejohroženější domácnosti.
Potenciálních nástrojů, které členské státy a/nebo Komise mohou a také by měly zavést, existuje celá řada:
· projekty přímých veřejných výdajů,
· zajištění úvěrů a dotace (užitečné v době nízké dostupnosti úvěrů),
· sociální granty,
· snížení DPH u služeb a výrobků, které souvisejí se zlepšováním energetické účinnosti budov,
· snížení daně z nemovitostí,
· inovační modely financování – např. financování prostřednictvím splátek na základě úspor v účtech za energie,
· vytvoření evropského fondu pro energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů na podporu provádění této směrnice.
Na zlepšování energetické účinnosti budov mohly dosud v omezené míře využívat prostředků ze strukturálních fondů pouze členské státy, které k Evropské unii přistoupily 1. května 2004 nebo později. Komise navrhuje rozšíření této možnosti na všechny členské státy. Zpravodajka navrhuje, aby se maximální míra financování těchto projektů z prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj zvýšila ze 3 % na 15 %.
Informovanost a povědomí
Je nezbytné, aby všechny zainteresované strany měly povědomí o přínosech plynoucích ze snížení energetické náročnosti a aby měly k dispozici potřebné informace, jak takového snížení dosáhnout. Členské státy by si měly být schopny vyměňovat informace o osvědčených postupech.
Měl by být vytvořen společný evropský zdroj – internetové stránky a databáze – obsahující veškeré příslušné právní předpisy, všechny veřejné programy na podporu energeticky účinných budov s nízkými emisí CO 2 a odpovídající finanční a daňové nástroje.
Informační a osvětové kampaně by se měly zaměřovat na aspekty, které nejsou předmětem minimálních norem.
Místní a regionální samospráva
Členské státy hrají při snižování energetické náročnosti budov významnou úlohu.
Při vytváření standardizované metodiky pro výpočet minimálních norem by měly být vedeny konzultace s orgány místní a regionální samosprávy.
Členské státy musí rovněž zajistit, aby bylo poskytováno poradenství a odborné vzdělávání projektantům a inspektorům staveb, a ti tak mohli při plánování, projektování, výstavbě a renovaci průmyslových anebo obytných oblastí řádně posoudit optimální kombinaci energií z obnovitelných zdrojů, vysoce účinných technologií a dálkového vytápění a chlazení.
Certifikáty energetické náročnosti
„Energetická náročnost“, jak je definována ve směrnici, nemusí odrážet skutečnou spotřebu energie. U budov, kde celkovou užitnou podlahovou plochu větší než 250 m 2 užívá orgán veřejné moci, a u budov často navštěvovaných veřejností, jejichž celková užitná plocha přesahuje 250 m 2 , je důležité získat údaje o skutečné spotřebě energie a prezentovat je v certifikátech energetické náročnosti.
Údaje uvedené v certifikátech energetické náročnosti prezentovaných v budovách užívaných orgány veřejné moci a v dalších budovách často navštěvovaných veřejností musí být přístupné a snadno porovnatelné. Komise by měla vypracovat společné normy pro prezentaci těchto údajů, včetně společné energetické značky pro tyto budovy.
Vzhledem k tomu, že budovy užívané orgány veřejné moci musí být příkladem prosazování energetické účinnosti, je přiměřené požadovat, aby v patřičné lhůtě splňovaly doporučení obsažená v certifikátu energetické náročnosti. Všichni vlastníci budov by však měli mít právo kdykoli požádat o vydání či revizi certifikátu energetické náročnosti jiným odborníkem, pokud s předloženými doporučeními nesouhlasí.
V neposlední řadě je nezbytné, aby byla zajištěna vyšší míra standardizace a vzájemné uznávání jak certifikátů energetické náročnosti, tak odborné přípravy a schvalování odborníků, kteří tyto certifikáty vydávají, mezi členskými státy. Komise by měla vypracovat společné pokyny pro obě uvedené záležitosti, aby toho mohlo být dosaženo.
Minimální normy
Zpravodajka podporuje přístup Komise, která chce zajistit sbližování členských států na základě minimálních norem, i navrhované široké časové harmonogramy. Tento přístup umožní flexibilitu s ohledem na zeměpisné a klimatické rozdíly a současně zaručuje, že stanovené normy budou přísné a odůvodněné. Jako potřebná se však jeví některá drobná vylepšení.
Vzhledem k soustavnému zlepšování technologického a stavebního know-how a s ohledem na praktické zkušenosti členských států je logické, aby Komise pravidelně revidovala a aktualizovala standardizovanou metodiku pro výpočet nákladově optimální energetické účinnosti.
Po roce 2014 by členské státy neměly vytvářet pobídky pro nové budovy, které nesplňují nákladově optimální úrovně energetické náročnosti, jež vyplývají ze standardizované metodiky. Zpravodajka se však obává, že uplatnění této lhůty u renovací je problematické – plánování a realizace rozsáhlých rekonstrukcí vyžaduje mnoho času a lhůta do roku 2014 by mohla zpozdit a narušit důležité rozsáhlé projekty v řadě zemí.
Pokud jde o výjimky, nevidí zpravodajka žádný důvod, proč by měly být z minimálních norem vyňaty objekty, které nejsou určeny k trvalému obývání. Domnívá se však, že dva roky jsou pro klasifikaci budovy jako dočasné příliš krátká doba – například velké firmy budou muset během renovace svého sídla dočasně užívat náhradní prostory delší dobu.
Zpravodajka podporuje návrh Komise rozšířit uplatňování minimálních norem na všechny rozsáhlé rekonstrukce. Platí však výjimka na základě technické a ekonomické proveditelnosti. Je pravděpodobné, že různé členské státy, a dokonce i různé místní orgány odpovědné za vymáhání dodržování směrnice, definují proveditelnost různým způsobem, a proto je třeba vydat jednoznačné pokyny.
Budovy s nízkými a nulovými emisemi uhlíku
V tomto ohledu může být návrh Komise zpřísněn. Není důvod, proč by tuto normu neměly do roku 2020 splňovat všechny budovy. Veřejné budovy by toho měly dosáhnout dříve.
Do roku 2013 by Komise měla předložit návrh společné definice budov s nízkými nebo nulovými emisemi uhlíku a srovnávací metodu, na jejichž základě členské státy upřesní své vnitrostátní plány a definice. Aby bylo zajištěno, že tato definice i metoda budou přísné, efektivní a založené na zralé úvaze, měly by být předmětem postupu spolurozhodování, nikoli postupu projednávání ve výborech.
Inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů
Vzhledem k tomu, že inspekce otopných soustav a klimatizačních systémů mohou pro vlastníky budov představovat značnou administrativní zátěž, je nezbytné, aby byly inspekce v časovém souladu – ideálně by měly proběhnout současně.
Komise poskytuje možnost odchýlit se od povinnosti provádět pravidelné inspekce otopných soustav, pokud členské státy přijmou jiná opatření, která jsou „rovnocenná“. Stejné pravidlo by mělo platit pro klimatizační systémy. Zdá se však, že Komise nemá žádný nástroj, jak uplatňování odchylky zamezit, pokud se domnívá, že přijatá opatření ve skutečnosti rovnocenná nejsou. To je nutné napravit.
PŘÍLOHA: DOPIS VÝBORU PRO PRÁVNÍ ZÁLEŽITOSTI
Zn.: D(2009)14334
Paní Angelika NIEBLER
Předsedkyně Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku
LOW T06021
ŠTRASBURK
Věc: Návrh na přepracování: směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti budov
( KOM(2008)0780 – C6 ‑0413/2008 – 2008/0223(COD) )
Vážená paní předsedkyně,
Výbor pro právní záležitosti, jehož mám tu čest být předsedou, projednal výše uvedený návrh podle článku 80a o přepracování, jenž byl do jednacího řádu Parlamentu začleněn rozhodnutím ze dne 10. května 2007.
Odstavec 3 zní takto:
„Pokud se výbor příslušný pro právní záležitosti domnívá, že návrh neobsahuje žádnou věcnou změnu kromě těch, které v něm byly jako takové označeny, informuje o tom příslušný výbor.
V tomto případě, kromě podmínek stanovených v článcích 150 a 151, jsou v příslušném výboru přijatelné pouze pozměňovací návrhy týkající se částí návrhu obsahujících změny.
Přesto však mohou být pozměňovací návrhy částí, které zůstaly nezměněny, výjimečně a pro každý případ zvlášť, přijaty předsedou tohoto výboru, pokud se domnívá, že to vyžadují naléhavé důvody vnitřní koherence textu nebo spojitosti s jinými přijatelnými pozměňovacími návrhy. Tyto důvody musí být uvedeny v písemném odůvodnění pozměňovacích návrhů.“
Podle názoru právní služby, jejíž zástupci se zúčastnili schůzí poradní pracovní skupiny, která projednávala návrh na přepracování, a v souladu s doporučeními navrhovatele se Výbor pro právní záležitosti domnívá, že daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu nebo ve stanovisku poradní pracovní skupiny označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů spolu s těmito změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu.
Dále dospěl Výbor pro právní záležitosti v souladu s čl. 80a odst. 2 a čl. 80 odst. 3 k závěru, že technické úpravy navržené ve stanovisku výše zmíněné pracovní skupiny byly nezbytné k zajištění souladu návrhu s pravidly pro přepracování.
Na základě projednání návrhu na své schůzi dne 9. března 2009 Výbor pro právní záležitosti tedy 16 hlasy pro
Schůze se zúčastnili tito členové výboru: Giuseppe Gargani (předseda), Klaus-Heiner Lehne, Eva-Riitta Siitonen, Tadeusz Zwiefka, Neena Gill, Manuel Medina Ortega, Diana Wallis, Francesco Enrico Speroni, Monica Frassoni, Jean-Paul Gauzès, Kurt Lechner, Georgios Papastamkos, Gabriele Stauner, Ieke van den Burg, Vicente Miguel Garcés Ramón, Bill Newton Dunn. , přičemž se nikdo nezdržel, doporučuje, aby Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor tento návrh posoudil s ohledem na návrhy Výboru pro právní záležitosti a v souladu s článkem 80a.
S úctou
Giuseppe GARGANI
Příloha: stanovisko poradní pracovní skupiny
PŘÍLOHA: STANOVISKO PORADNÍ PRACOVNÍ SKUPINY SLOŽENÉ Z PRÁVNÍCH SLUŽEB EVROPSKÉHO PARLAMENTU, RADY A KOMISE
PORADNÍ PRACOVNÍ SKUPINA
PRÁVNÍCH SLUŽEB
V Bruselu dne 27. ledna 2009
STANOVISKO
PRO EVROPSKÝ PARLAMENT
RADU
KOMISI
Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov
KOM(2008)780 ze dne 13. 11. 2008 – 2008/0223(COD)
S ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů, a zejména na bod 9 této dohody, se ve dnech 26. listopadu a 4. prosince 2008 sešla poradní pracovní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise, aby prozkoumala mimo jiné výše uvedený návrh předložený Komisí.
Při zkoumání
Poradní skupina pracovala na základě anglického znění, které je původním zněním projednávaného textu. návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se přepracovává směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov, dospěla poradní skupina společnou dohodou k těmto závěrům:
1) Níže uvedené části textu přepracovaného návrhu měly být označeny šedým stínováním, které se obecně používá pro označení podstatných změn:
– v bodu odůvodnění 6 slova „ více než “ (označená dvojitým přeškrtnutím) a slovo „ přibližně “ (vložená mezi šipky označující přepracování);
– v bodu odůvodnění 9 poslední věta „ Metoda výpočtu energetické náročnosti by neměla být založena na ročním období, ve kterém je nutno topit, ale měla by pokrývat roční energetickou náročnost budovy “ (vložená mezi šipky označující přepracování);
– v bodu odůvodnění 10 první věta „ Členské státy by měly stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost budov. Tyto minimální požadavky by měly být stanoveny za účelem dosažení nákladově optimální rovnováhy mezi investicemi a náklady na energii uspořenými během životního cyklu budovy “ (vložená mezi šipky označující přepracování);
– v bodu odůvodnění 13 část textu označená dvojitým přeškrtnutím mezi první a druhou větou ve znění „ Osvědčené postupy by se z tohoto hlediska měly zaměřit na optimální využití faktorů důležitých pro snížení energetické náročnosti “, a část textu, který následuje po druhé větě, který byl také dvojitě přeškrtnut („ to může jednorázově provést členský stát prostřednictvím studie, jejímž výsledkem bude seznam opatření na úsporu energie pro průměrné místní tržní podmínky při splnění kritérií efektivnosti nákladů. Před zahájením stavby mohou být požadovány zvláštní studie, zda dané nebo daná opatření jsou pokládána za proveditelná “);
– v bodu odůvodnění 18 část textu označená dvojitým přeškrtnutím před první větou ve znění „ Proces certifikace může být podporován programy k usnadnění rovného přístupu k snižování energetické náročnosti založen na dohodách mezi organizacemi zúčastněných osob a subjektem jmenovaným členským státem prováděn podniky poskytujícími služby v oblasti energetiky, které se zaváží k uskutečnění určitých investic. Přijaté systémy by měly být pod dozorem a kontrolou členských států, které by rovněž měly usnadnit využívání pobídkových programů. Energetický certifikát by měl pokud možno popisovat skutečnou energetickou náročnost budovy, a může být proto následně revidován “;
– část textu označená dvojitým přeškrtnutím za čl. 11 odst. 5 ve znění „ Certifikáty slouží pouze k poskytnutí informací. Všechny právní nebo jiné účinky těchto certifikátů je třeba řešit v souladu s předpisy jednotlivých členských států “;
– část textu označená dvojitým přeškrtnutím za čl. 12 odst. 2 ve znění „ Může být rovněž přehledně vystavena řada doporučených a aktuálních vnitřních teplot a případně další související klimatické údaje “;
– v čl. 13 odst. 1 slova „ otopných soustav s “ vložená před slovo „ kotly “;
– v příloze I slova „ Tyto vlastnosti mohou rovněž zahrnovat průvzdušnost “ mezi zněním bodu 3 písm. a) a b), která jsou označena dvojitým přeškrtnutím.
2) Níže uvedené části přepracovaného znění odpovídají částem v současnosti platného textu směrnice 2002/91/ES, u kterých zjevně není navrhována žádná změna, a která proto neměla být označena šedým stínováním:
– čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec;
– čl. 4 odst. 2 písm. d);
– čl. 10 odst. 5;
– čl. 10 odst. 7;
– článek 25.
3) V čl. 20 druhém pododstavci představuje vložení uvozujících slov „ Tato opatření “ přepracování stávajícího textu čl. 13 odst. 2 směrnice 2002/91/ES, což by mělo být označeno příslušným označením pro přepracování.
Na základě tohoto zkoumání dospěla skupina společnou dohodou k závěru, že návrh neobsahuje žádné podstatné změny než ty, které jsou v návrhu nebo v tomto stanovisku jako podstatné označeny. Pracovní skupina také, pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení předchozího znění s těmito změnami, dospěla k závěru, že návrh je prostou kodifikací stávajícího textu, bez věcné změny příslušných aktů.
C. PENNERA J.-C. PIRIS C.-F.DURAND
vedoucí právní služby vedoucí právní služby generální ředitel
POSTUP
Název
Energetické vlastnosti budov (Přepracování)
Referenční údaje
KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD)
Datum předložení EP
13.11.2008
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
ITRE
15.1.2009
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko
Datum oznámení na zasedání
JURI
15.1.2009
Nezaujaté stanovisko
Datum rozhodnutí
JURI
9.3.2009
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Silvia-Adriana Ţicău
2.12.2008
Zpochybnění právního základu
Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
JURI
31.3.2009
Projednání ve výboru
20.1.2009
16.2.2009
19.3.2009
Datum přijetí
31.3.2009
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
36
10
3
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Šarūnas Birutis, Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Adam Gierek, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Eugenijus Maldeikis, Eluned Morgan, Antonio Mussa, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Aldo Patriciello, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Ivo Belet, Danutė Budreikaitė, Edit Herczog, Gunnar Hökmark, Bernhard Rapkay, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău, Lambert van Nistelrooij
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jill Evans, Ona Juknevičienė, Marusya Ivanova Lyubcheva, Willem Schuth
