Rozprava o přípravách na evropský summit v návaznosti na irské referendum
Evropská rada
2008-06-18 - 12:59
Poslanci Evropského parlamentu dnes diskutovali se zástupci Rady a Komise o přípravách na zasedání Evropské rady, které bude zahájeno zítra v Bruselu. Představitelé států a vlád budou v jeho průběhu jednat mimo jiné o výsledcích irského referenda a hledat konsensus ohledně následných kroků. Většina řečníků dnešní debaty se shodla na tom, že všechny členské státy musí dostat příležitost se k Lisabonské smlouvě vyjádřit, a proces ratifikace proto musí pokračovat.
Za slovinské předsednictví Rady vystoupil nejprve státní tajemník Janez LENARČIČ , který přítomné poslance seznámil s programem nadcházejícího zasedání Evropské rady. Představitelé států a vlád se soustředí především na výsledek irského referenda a budou jednat o následném postupu a harmonogramu. Ačkoli pan Lenarčič lituje rozhodnutí irských voličů, respektuje je. Oznámil také, že již hovořil s představiteli těch států, které Lisabonskou smlouvu dosud neratifikovaly, a drtivá většina z nich vyjádřila svou vůli v ratifikačním procesu pokračovat. Irský premiér na Evropské radě vysvětlí důvody, jež vedly irské občany k tomuto rozhodnutí. Pan Lenarčič k této otázce na závěr zdůraznil, že výsledek irského referenda nemůže v žádném případně ovlivnit další proces rozšiřování.
Mezi další témata summitu budou patřit rostoucí ceny potravin a pohonných hmot. Touto krizí trpí především sociálně slabí občané a státy, které jsou závislé na dovozu potravin. Evropská rada proto bude jednat o přijetí krátkodobých a střednědobých opatření, jakými jsou prodej zásob z intervenčních skladů EU, zvýšení mléčných kvót či odstranění dovozních cel na obilniny. Pro dlouhodobé řešení této situace je však třeba přijmout trvalá strukturální opatření a především provést revizi společné zemědělské politiky, přehodnotit výrobu biopaliv a soustředit se na vývoj biopaliv druhé generace.
Mezi další body vrcholné schůzky se řadí přijetí opatření v rámci politiky pro východní Balkán, jež potvrdí evropskou perspektivu těchto zemí, plnění cílů tisíciletí, hospodářské a ekologické otázky, včetně prací v rámci klimatického balíčku a liberalizace energetických trhů a pokrok v oblasti migrace, vnitra, spravedlnosti a politiky sousedství. Představitelé států a vlád přijmou také politické rozhodnutí v souvislosti se vstupem Slovenska do eurozóny.
Předseda Evropské komise José Manuel BARROSO vyjádřil jménem Komise respekt vůči rozhodnutí irských voličů. Zdůraznil však současně, že je třeba respektovat také rozhodnutí všech ostatních členských států, těch, které smlouvu již ratifikovaly, i těch, které se k ní budou teprve vyjadřovat. Všechny členské státy musí dostat možnost, aby vyjádřily své mínění. Irské stanovisko proto nemůže podle jeho slov rozhodnout o postoji všech členských států a nemůže jim bránit, aby se svobodně vyjádřily. Připomněl v této souvislosti, že všech 27 představitelů států a vlád Lisabonskou smlouvu podepsali, a proto mají nyní odpovědnost vysvětlit voličům její obsah a pokrok, který přináší. Evropská rada musí nyní dospět ke konsensu ohledně následných kroků.
Evropská rada však i přes výsledek referenda zdůrazní, že je nutné i nadále pokračovat v evropských politikách a zabývat se aktuálními problémy Evropy a jejích občanů, jako jsou rostoucí ceny potravin a pohonných hmot, a přijmout všechna nezbytná opatření na zajištění energetické bezpečnosti a účinnosti. Vzhledem k tomu, že ceny energie se zřejmě již nevrátí na výchozí úroveň, je nutné učinit potřebné strukturální změny a dospět k politické dohodě do konce roku.
K programu nadcházející Evropské rady se poté vyjádřili zástupci jednotlivých politických skupin v EP.
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) na úvod zdůraznil, že jeho skupina respektuje rozhodnutí irských voličů, ale i ostatních členských států, které již Lisabonskou smlouvu ratifikovaly. Domnívá se, že všechny členské státy by měly nejprve vyjádřit své mínění a teprve poté by měla Evropská rada rozhodnout, jaké následné kroky učiní. Hlasování v Irsku vyjadřuje podle jeho názoru neporozumění fungování a cílům Evropské unie. Domnívá se, že Irové nechtěli říci, že se musíme soustředit na vlastní země, ale že je nutné lépe vysvětlit finalitu EU a posílit solidaritu mezi členskými státy.
Martin SCHULZ (PES, DE) se domnívá, že některé členské státy používají Evropskou unii jako „obětního beránka” . Veškeré úspěchy přičítají vlastnímu úsilí, zatímco neúspěchy kladou za vinu Unii. Důvodem této skutečnosti podle jeho názoru je, že zasedání Evropské rady jsou neveřejná, a občané tak nemají přístup k informacím ohledně průběhu jednání, což podlamuje jejich důvěru. Za nejvíce znepokojující aspekt výsledků irského referenda považuje skutečnost, že ačkoli téměř všechny politické strany vyzývaly k přijetí smlouvy, občané hlasovali proti. Jedná se podle jeho názoru o krizi důvěry, na kterou musí Evropa reagovat. Domnívá se, že EU potřebuje především sociální opatření a musí přijmout svou sociální odpovědnost. Jedině tak lze zajistit mír a prosperitu nejen v Evropě, ale i po celém světě.
Graham WATSON (ALDE, UK) se domnívá, že ačkoli většina občanů podporuje Evropu, není jisté, zda si všichni občané nutně přejí další budování Evropy. Vzhledem k tomu, že v integračním procesu se nelze obejít bez vůle lidu, je třeba občanům nejprve důkladně vysvětlit, jaké jsou cíle EU a jakým způsobem funguje, a to nejen na evropské, ale i na národní úrovni. Je podle jeho názoru také třeba, aby EU uváděla do praxe svá rozhodnutí a nezůstávala pouze u slibů. Na závěr zdůraznil, že členské státy, pokud si to přejí, by měly mít možnost v ratifikačním procesu pokračovat.
Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT) připomněla, že její skupina se vždy přikláněla k přijetí jednoduché smlouvy. Lisabonská smlouva je však podle jejího názoru příliš složitá a poskytuje příliš mnoho výjimek a odchylek. Evropské zájmy jsou tak často podřizovány egoistickým národním a individuálním zájmům. Domnívá se proto, že ty členské státy, které si zavedení Lisabonské smlouvy nepřejí, by měly mít možnost zůstat mimo a dále provádět Niceskou smlouvu. Všechny státy by však měly mít právo v procesu ratifikace pokračovat a svobodně se rozhodnout.
Brian CROWLEY (UEN, IE) se domnívá, že je velmi těžké jednoznačně vymezit důvody, které vedly irské voliče k zamítavému stanovisku. Je však přesvědčen, že i ti, kteří se vyslovili proti, nehlasovali proti Evropě, nýbrž v rámci kampaně „NE silnější Evropě”. Evropa musí respektovat jak rozhodnutí irských voličů, tak i ostatních členských států a musí se nyní soustředit na konkrétními problémy, které vyvolávají obavy evropských občanů. „Evropský projekt stojí za to, abychom jej chránili” , dodal na závěr.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) na úvod zdůraznil, že „Evropská rada by se měla zdržet arogance vůči Irsku a neměla by se pokoušet o jeho izolaci” . Domnívá se, že výsledek irského referenda svědčí o prohlubování krize evropského modelu, především pokud jde o jeho sociální a ekonomické aspekty. Tento model přináší podle jeho názoru místo jistot spíše prekérnost. Za největší problém považuje skutečnost, že rozhodnutí jsou přijímána bez občanů a jejich názor je často ignorován. Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) zdůraznil, že „ratifikace a implementace Lisabonské smlouvy musí okamžitě skončit” . Dále poukázal na rozmáhající se „euronacionalismus”, který ignoruje voliče.
Ashley MOTE (NI, UK) upozornil na skutečnost, že „právní stát je důležitější než zákony samotné” . Výzvy k další ratifikaci proto považuje za porušení principu právního státu. Domnívá se současně, že Irové zastupují celou Evropu, neboť byli jediní, kteří se mohli vyjádřit v referendu. Je přesvědčen, že občané ostatních států by hlasovali stejně.
Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě Libor ROUČEK (PES), Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM) a Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI).
Libor ROUČEK (PES) ve svém projevu připomněl, že dvacet sedm představitelů členských států se podpisem Lisabonské smlouvy zavázalo k její ratifikaci. Přál by si proto, aby byla tato skutečnost připomenuta na zítřejším zasedání Evropské rady. „Chtěl bych, aby povinnost ratifikace byla připomenuta zvláště českému premiérovi, Mirku Topolánkovi, který podobně jako český president tvrdí, že Lisabonská smlouva je mrtvá a že jí nemá cenu dále ratifikovat” , zdůraznil. Česká vláda by svou odpovědnost měla přijmout zejména vzhledem k nadcházejícímu předsednictví ČR v Radě EU. Domnívá se současně, že tuto povinnost by českému premiérovi měla připomenout právě Evropská lidová strana.
Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM) na úvod svého příspěvku citoval předsedu Skupiny socialistů v EP Martina Schulze, který po irském referendu uvedl: „Když však tak malé země blokují společný proces reforem, musíme nastolit otázku, zda tyto státy chtějí nebo nechtějí zůstat v Unii“ . Ujistil v této souvislosti předsedu EP, že „když Irové zabili zvrhlý plod německého předsednictví, Lisabonskou smlouvu, Češi ji s ochotou pohřbí a zůstanou přitom členskou zemí”. Domnívá se, že Česká republika zamítne Lisabonskou smlouvu, neboť obsahuje Chartu základních práv, která podle jeho názoru „otevírá cestu k restituci sudetoněmeckého majetku u nás a revizi nikoli Benešových dekretů, ale spravedlivého výsledku 2. světové války” . Za další nedostatek Lisabonské smlouvy považuje skutečnost, že „zbavuje práva veta malé členské země a na jejich úkor zvyšuje hlasovací sílu Německa z devíti hlasů na osmnáct”.
Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI) na úvod zdůraznila, že „jediným demokratickým a čestným řešením je přiznání faktu, že Lisabonská smlouva je mrtvá” . Hlavy států by se podle jejích slov měly „přestat pokoušet řídit z Bruselu životy ostatních” . Domnívá se, že „irské referendum je jasným důkazem, že si lidé nechtějí nechat diktát a aroganci unijních elit líbit” . Zdůraznila v této souvislosti, že je nutné, aby zasedání Evropské rady byla přístupná veřejnosti, a je současně třeba zabránit tomu, aby „po krvavém 20. století velké státy opět rozhodovaly o státech menších” . Na závěr dodala, že Evropská unie by měla „respektovat pravidla a okamžitě ratifikaci mrtvé Lisabonské smlouvy ukončit”.
2008-06-16
Rozprava: 18. 6. 2008 Hlasování: 18. 6. 2008
20080616IPR31779 Webová stránka zasedání Evropské rady 19.-20. 6. 2008 - informace pro novináře Příprava Evropské rady - Janez Lenarcic a Jose Manuel Barroso - angl. Příprava Evropské rady - mluvčí pol. skupin - angl. Příprava Evropské rady - Janez Lenarcic a Jose Manuel Barroso - orig. Příprava Evropské rady - mluvčí pol. skupin - orig.
CS
1
LINK
http://consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?lang=CS&id=668&mode=g&name=
CS
2
MULTIMEDIA
20080618MLT32114.asf
CS
3
MULTIMEDIA
20080618MLT32110.asf
CS
4
MULTIMEDIA
20080618MLT32112.asf
CS
5
MULTIMEDIA
20080618MLT32107.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
