P7_TA(2010)0087
Rozpočtové pokyny na rok 2011 – oddíly I, II a IV až IX
A7-0036/2010
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25. března 2010 o pokynech pro rozpočtový proces pro rok 2011, oddíl I – Evropský parlament, oddíl II – Rada, oddíl IV – Soudní dvůr, oddíl V – Účetní dvůr, oddíl VI – Evropský hospodářský a sociální výbor, oddíl VII – Výbor regionů, oddíl VIII – Evropský veřejný ochránce práv, oddíl IX – Evropský inspektor ochrany údajů ( 2010/2003(BUD) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na článek 314 Smlouvy o fungování EU,
–
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.
,
–
s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.
,
–
s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
,
–
s ohledem na šestou zprávu generálních tajemníků orgánů o vývoji okruhu 5 finančního výhledu, v podobě revidované na podzim 2009,
–
s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2008 spolu s odpověďmi orgánů Úř. věst. C 269, 10.11.2009, s. 1.
,
–
s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru ( A7-0036/2010 ),
A.
vzhledem k tomu, že v této fázi ročního procesu čeká Evropský parlament na odhady ostatních orgánů a institucí a na návrhy svého vlastního předsednictva týkající se rozpočtu na rok 2011,
B.
vzhledem k tomu, že by bylo přínosné pokračovat již třetí rok v pilotním postupu užší spolupráce a vztahů mezi předsednictvem a Rozpočtovým výborem i v průběhu celého rozpočtového procesu pro rok 2011,
C.
vzhledem k tomu, že strop okruhu 5 v roce 2011 činí 8 415 000 000 EUR (což představuje nárůst oproti roku 2010 o 327 000 000 EUR, čili o 4 %, se zahrnutím 2% inflace),
D.
vzhledem k tomu, že výše rozpočtu Evropského parlamentu na rok 2010 činí 1 607 363 235 EUR, což odpovídá 19,87 % okruhu 5 pro letošní rok před revizí VFR na období 2007–2013 (v rámci níž byl strop okruhu 5 snížen o 126 000 000 EUR s cílem přispět k financování plánu evropského hospodářské obnovy) a 20,19 % po této revizi;
E.
vzhledem k tomu, že je třeba vzít v potaz, jakým způsobem se vyvíjel podíl jednotlivých orgánů a institucí na výdajích v rámci okruhu 5, a různé důvody, které vedly k zásadním úpravám, jako je například vstup různých smluv v platnost (z čehož vyplynulo zvýšení počtu členů a/nebo rozšíření úkolů a pravomocí různých orgánů a institucí), rozšiřování a další rozhodnutí spojená se značným nárůstem výdajů, které nebyly předvídány v době přijímání finančního rámce,
F.
vzhledem k tomu, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost bude mít finanční důsledky pro všechny orgány a instituce, a to v různé míře, přičemž dosud neexistuje přesná představa o jejich celkovém rozsahu,
G.
vzhledem k tomu, že je v celém průběhu plnění rozpočtu na rok 2010 a v období předcházejícím schválení rozpočtu na rok 2011 nezbytně nutné pečlivě sledovat situaci v okruhu 5,
H.
vzhledem k tomu, že by zvláštní pozornost měla být věnována finančnímu dopadu na důchodové systémy, trendy v oblasti věkové struktury a odchodu do důchodu a další oblasti související se služebním řádem a potřebě zajistit dlouhodobou udržitelnost,
Obecný rámec
1.
zdůrazňuje, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost, zejména pak pouze jediné čtení rozpočtu v každé ze dvou složek rozpočtového orgánu, po němž bude následovat dohodovací schůzka s cílem dospět ke konečné podobě rozpočtu, si vyžádá ještě těsnější spolupráci a dialog mezi všemi orgány, a to v průběhu celého procesu, včetně včasného předložení realistických odhadů;
2.
poukazuje na to, že okolnosti, za nichž budou schváleny rozpočty na rok 2010 a na rok 2011, jsou poměrně výjimečné a náročné, neboť na jedné straně je hlavní prioritou, která bude náročná i z finančního hlediska, úspěšné provádění Lisabonské smlouvy, a na straně druhé jsou dopady finanční krize jsou stále velmi zřejmé v mnoha členských státech, což má za následek politické dilema na úrovni EU; v této souvislosti připomíná, že rozpočet EU představuje méně než 2,5 % celkových veřejných výdajů EU; dále poznamenává, že okruh V rozpočtu EU tedy odpovídá 0,14 % veřejných výdajů celé EU;
3.
zdůrazňuje těžkou situaci v souvislosti se stropem výdajů v okruhu 5 pro rok 2011 a je si vědom skutečnosti, že orgány mohou narazit na problémy, budou-li chtít financovat všechny potřeby a současně zachovat rozpočtovou kázeň a zdrženlivost, aby byl dodržen víceletý finanční rámec; všímá si skutečnosti, že řada správních oblastí je financována mimo okruh 5; požaduje, aby byly veškeré správní výdaje zahrnuty do tohoto okruhu a aby byl strop okruhu odpovídajícím způsobem revidován;
4.
trvá proto na tom, že je před konečným přijetím rozhodnutí třeba pečlivě sledovat vývoj situace; znovu opakuje své přesvědčení, že bude nutno stanovit priority a měly by být upřednostněny hlavní činnosti;
5.
znovu opakuje své přesvědčení, že je nezbytná interinstitucionální spolupráce v zájmu výměny osvědčených postupů a dalšího hledání prostoru pro zlepšení účinnosti a efektivity a tam, kde je to možné a vhodné, pro dosažení úspor a lepšího vzájemného sdílení zdrojů; je přesvědčen, že lze dosáhnout užitečných přínosů rozšířením této koncepce i na jiné oblasti, o kterých se dosud v tomto kontextu neuvažovalo, jako je například EMAS, politiky v oblasti nediskriminace a práce na dálku; navrhuje, aby byly hlouběji zkoumány možnosti využívat otevřený software s dostatečnými bezpečnostními zárukami, přičemž musí být jasně definována kritéria proveditelnosti a zohledněny přímé i nepřímé náklady a přínosy; zdůrazňuje, že by mělo pokračovat úsilí v oblastech, o kterých se již uvažuje, jako je například kapacita k zajištění překladů a nábor nových pracovníků (EPSO), a to na základě současných nebo odůvodnitelných potřeb;
6.
opakuje, že je důležité zlepšit interinstitucionální spolupráci, pokud jde o politiku v oblasti budov; žádá ostatní orgány a instituce EU, aby rovněž vypracovaly střednědobou a dlouhodobou strategii v oblasti budov, která by zahrnovala cíle uvedené v tomto usnesení; zdůrazňuje, že je třeba včas v souladu s postupem v článku 179 finančního nařízení získávat informace nezbytné pro rozhodování, jež „by měly zahrnovat posouzení potřeb a analýzy nákladů a přínosů pro různé alternativy, nastiňující možnosti z hlediska pronájmu nebo pořízení, jakož i transparentní informace týkající se alternativních možností financování, dlouhodobých finančních dopadů a slučitelnosti s víceletým finančním rámcem“ (příloha 2 usnesení EP ze dne 17. prosince 2009 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009 ve znění pozměněném Radou) Přijaté texty
,
P7_TA(2009)0115 .
; zastává názor, že v této souvislosti by byla být považována za zásadní otázku spolupráce s ostatními orgány a institucemi směřující k harmonizaci takovýchto informací, které by pak umožnily srovnání prostoru v budovách a nákladů na ně; poukazuje na potřebu zvláštní zprávy a možných doporučení ohledně zbytečně vysokých nákladů na údržbu, renovaci a nákup;
7.
zdůrazňuje, že pokud jde o úpravu platů zaměstnanců a dosud neuzavřený soudní případ, lze dodatečné náklady všech orgánů a institucí v případě, že soud rozhodne ve prospěch Komise, odhadnout zhruba na 135 milionů EUR (za období od července 2009 do 31. prosince 2010); konstatuje, že rozsudek v této věci se očekává v roce 2010, nevylučuje však možnost, že bude vynesen až v roce 2011;
Evropský parlament
8.
zdůrazňuje zásadní výzvu, kterou představuje zvládnutí několika níže uvedených nejasností souvisejících s rozpočtem na rok 2011, které velice ztíží možnost přesných odhadů a práci na rozpočtu až do posledních fází procesu, kdy již bude situace jasnější; vyzývá příslušné orgány EP a správu, aby s dostatečným předstihem předložily soubor základních scénářů, které by usnadnily přijímání konečných politických rozhodnutí tím, že by umožnily lepší pochopení souvisejících finančních důsledků;
9.
připomíná, že smyslem návrhu na změnu předkládaného v září Rozpočtovému výboru předsednictvem je zohlednit potřeby, o kterých se v době vypracovávání odhadů nevědělo, a zdůrazňuje, že by neměl být vnímán jako příležitost měnit již dříve schválený odhad příjmů a výdajů; očekává, že předsednictvo při předkládání odhadu vznese realistické požadavky; je připraven projednat návrhy předsednictva plně na základě potřeb a obezřetného přístupu tak, aby byl zajištěn řádný a efektivní chod Parlamentu;
10.
zdůrazňuje, že prioritou Parlamentu je prvotřídní výkon legislativní činnosti, a podtrhuje potřebu poskytnout k tomu Parlamentu nezbytné prostředky;
11.
klade důraz na potřebu plně integrovaného systému práce s poznatky; připomíná potřebu uspořádat v Rozpočtovém výboru prezentaci velkého množství informačních zdrojů/systémů, které mají poslanci k dispozici, a získat požadované informace o stavu „systému práce s poznatky“, jak bylo dohodnuto během dohodovacího jednání mezi předsednictvem a Rozpočtovým výborem dne 15. září 2009; je toho názoru, že tento systém by měl být snadno přístupný prostřednictvím internetu; zdůrazňuje potřebu zamyslet se nad tím, jak by tyto informace měly být zpřístupněny evropským občanům;
12.
přivítal by analýzu internetového televizního kanálu Parlamentu Europarl TV; zejména požaduje informace o jeho sledovanosti a zeměpisném a věkovém složení diváků, aby mohl vyhodnotit, zda tento nástroj splnil své cíle, pokud jde o šíření poskytovaných informací a jejich kvalitu a kvantitu;
13.
domnívá se, že opatření k tomu, aby Lisabonská smlouva fungovala účinným způsobem, představují v rámci rozpočtu na rok 2011 jasnou prioritu, což si vyžádá nejlepší možné řízení dostupných zdrojů, má-li být tento cíl splněn;
14.
zdůrazňuje, že by se dodatečná opatření v této věci měla posuzovat v kontextu celkového rozpočtu a širšího rámce finančního výhledu; domnívá se, že by možná byla užitečná analýza podílů jednotlivých orgánů a institucí v průběhu času, která by zahrnovala veškeré významné nové skutečnosti, které mohly být důvodem změny těchto podílů;
15.
upozorňuje na to, že od roku 2006 musel Parlament zahrnout do rozpočtu výdaje, s nimiž se nepočítalo v jeho prohlášení z roku 1988, které učinil z vlastního rozhodnutí – jde například o výdaje spojené se statutem poslanců a přímé i nepřímé výdaje související s jeho novou úlohou vyplývající z Lisabonské smlouvy; zdůrazňuje potřebu otevřené a podrobné diskuse o současném 20% limitu výše rozpočtu Evropského parlamentu, který si Parlament sám stanovil; je toho názoru, že předsednictvo a Rozpočtový výbor by měly spolupracovat na přehodnocení tohoto limitu předtím, než zahájí interinstitucionální dialog o tomto tématu; zastává názor, že na základě původních údajů VFR, který byl sjednán v roce 2006 a v platnosti je od roku 2007, by měla být výše výdajů stanovena v blízkosti tradičního 20% limitu, a to s přihlédnutím k potřebám ostatních orgánů a institucí a k rozpětí, které bude k dispozici;
16.
klade velký důraz na základní princip, že by měli mít všichni poslanci stejný přístup ke komplexním a vysoce kvalitním službám, které jim umožní pracovat a vyjadřovat se a získávat dokumenty ve vlastním jazyce, aby mohli co nejlépe jednat jménem voličů;
17.
očekává od příslušných orgánů odpověď na otázku, jak lze koncept sestavování rozpočtu s nulovým základem, který také rozlišuje mezi fixními a variabilními náklady, uplatnit v rámci rozpočtového procesu EP; vyzývá předsednictvo, aby předložilo roční odhady těchto fixních nákladů na roky odpovídající VFR;
18.
upozorňuje na to, že dopad úpravy platů by v případě, že by Soudní dvůr rozhodl ve prospěch Komise, činil v Parlamentu přibližně 14 milionů EUR; v této fázi nemá jistotu, zda se to bude týkat roku 2010 či 2011;
19.
požaduje, aby se vyhodnotilo používání příspěvků na sekretářské práce a byly zjištěny celkové náklady na zvýšení, jež má být nyní schváleno oběma složkami rozpočtového orgánu, předtím, než se bude uvažovat o jakémkoliv možném dalším zvýšení v budoucnosti; připomíná, že je vždy třeba posuzovat širší kontext finančních dopadů vyplývajících z nově zaváděných opatření, například při rozhodování o režimech pro zaměstnance a akreditované parlamentní asistenty na rok 2010 i 2011; zdůrazňuje zejména, že pokud by došlo k náboru dalších asistentů v Bruselu, mělo by to dopad na situaci v oblasti kancelářských prostor, údržby a bezpečnosti budov, vybavení IT, lidských zdrojů zabývajících se administrativními úkoly a zázemí pro práci obecně; domnívá se, že střednědobá strategie v oblasti nemovitostí ve třech pracovních místech, která má být předložena v březnu, bude mít zásadní význam; trvá na potřebě dlouhodobého plánování politiky v oblasti budov s cílem zajistit udržitelnost rozpočtu;
20.
požaduje vypracování střednědobé a dlouhodobé strategie v oblasti budov, která bude zahrnovat následující cíle: vypracování pokynů pro plánování a rozvoj budov; efektivní využívání kancelářských prostor a jiných prostor, které jsou k dispozici; přesné zjištění potřeb a zajištění řádných pracovních podmínek pro zaměstnance a poslance Evropského parlamentu; efektivní koncepce údržby, správy a renovace budov, aby se do budoucna předešlo událostem, ke kterým došlo v roce 2008 v Evropském parlamentu ve Štrasburku, nebo problémům s azbestem; přísné posouzení otázek ručení a odpovědnosti a uplatnění příslušných nároků v případě škod, které jsou odpovědností třetí strany, a také přísné a transparentní dodržování postupů při zadávání veřejných zakázek; dále požaduje, aby byla tato střednědobá a dlouhodobá strategie v oblasti budov zaměřena na udržitelnost a byly zohledněny aspekty jako šetrnost k životnímu prostředí, energetická účinnost a zdraví; také požaduje, aby tyto cíle zahrnovaly i otázky mobility, zejména v oblasti přístupnosti pro osoby s pohybovým a smyslovým postižením; znovu poukazuje na to, že Rozpočtový výbor dává přednost nákupu budov před dražším pronájmem nebo leasingem;
21.
připomíná, že předsednictvo ve svém návrhu odhadu příjmů a výdajů pro opravný rozpočet 1/2010 navrhlo posílení sekretariátů výborů o dalších 70 zaměstnanců; zdůrazňuje, že tito zaměstnanci budou rozděleni do tří skupin podle očekávané zvýšené pracovní zátěže v legislativní činnosti v důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost; domnívá se, že toto rozdělení by mělo být nejpozději do července 2011 předmětem posouzení v polovině období, aby se vyjasnilo, zda útvary, kterým byl navýšen počet zaměstnanců, skutečně pocítily předpokládané zvýšení pracovní zátěže;
22.
zdůrazňuje, že finanční výkazy (
fiches financières
) a podobné typy analýz jsou pro rozhodovací proces v Parlamentu nanejvýš důležité; trvá na tomu, že tyto dokumenty by měly být používány systematicky a že by měly identifikovat opakované a jednorázové náklady přímo spojené s příslušným opatřením a že by také měly uvádět i možný finanční dopad na jiné výdajové položky;
23.
zastává názor, že navazující kontrola a analýza jsou z mnoha hledisek důležité a mají přímé vazby na rozpočet, jako je například restrukturalizace generálních ředitelství, účinné řízení lidských zdrojů a profesionální personální politika, nákladově úsporná a energeticky účinná politika v oblasti budov, pokud jde o umístění, nediskriminaci, EMAS, veřejné zakázky a opatření přijatá v návaznosti na doporučení vydaná v rámci udělování absolutoria; zdůrazňuje, že obecně je třeba trvale kontrolovat a analyzovat plnění rozpočtu Parlamentu; připomíná v této souvislosti negativní zprávy v médiích, které následovaly po poskytnutí dotací příbuzným zaměstnanců Parlamentu, a požaduje, aby generální sekretariát předem posoudil všechny dotace na podobné akce a informoval o nich příslušný výbor;
24.
bere na vědomí audit, který již byl proveden na GŘ INLO, a z něj vyplývající restrukturalizaci tohoto generálního ředitelství; je přesvědčen, že výsledky tohoto auditu by mohly sloužit jako základ pro přijímání dalších kroků, například pro pravidelné a systematické audity, které by prováděly certifikované vnitrostátní subjekty s cílem zkontrolovat metodiku pro provádění údržby budov a pro zajištění bezpečnosti osob a zařízení v budovách;
25.
zdůrazňuje potřebu získat úplný finanční výkaz týkající se Domu evropských dějin poté, co skončí výběrové řízení na architekta, jinak totiž nebude mít žádnou možnost důkladně posoudit dlouhodobé náklady v rámci strategie Parlamentu v oblasti budov a v rámci rozpočtu Parlamentu;
26.
zdůrazňuje, že je třeba provést nezbytné přípravy, aby mohl Parlament s výhledem na možné rozšíření EU přivítat ve svých řadách pozorovatele z Chorvatska;
Ostatní orgány a instituce
27.
vyzývá k tomu, aby byly včas předloženy realistické a na nákladech založené rozpočtové požadavky, jež plně zohlední potřebu nakládat se zdroji, jichž není mnoho, optimálním způsobem; uvítal by rozpočtovou analýzu dopadu, který může mít Lisabonská smlouva na jednotlivé orgány a instituce v období 2010/2011, a popřípadě toho, jakým způsobem jsou odůvodněny jakékoli dodatečné potřeby, které by mohly být předmětem požadavků;
28.
je toho názoru, že by bylo radno si vyžádat informace o systémech ostatních orgánů a institucí v oblasti různých typů odměn, náhrad a cestovních výdajů a tyto systémy porovnat; zdůrazňuje, že transparentnost a demokratická odpovědnost mají samozřejmě zásadní význam;
29.
vyjadřuje přání dále věnovat pozornost prioritě stanovené v loňském roce, a to lepšímu sdílení dostupných zdrojů mezi všemi orgány a institucemi, včetně konkrétních opatření přijatých v oblasti překladu, a domnívá se, že by bylo možné se v této souvislosti zabývat také tlumočením;
30.
vyzývá svou zpravodajku pro rok 2010, aby jednotlivě navštívila Radu, Soudní dvůr, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropského veřejného ochránce práv a evropského inspektora ochrany údajů, aby se seznámila s jejich stanovisky před fází odhadu příjmů a výdajů, a aby o těchto návštěvách podala zprávu Rozpočtovému výboru;
o
o o
31.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, evropskému veřejnému ochránci práv a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
