OTÁZKA K ÚSTNÍMU ZODPOVĚZENÍ S ROZPRAVOU O-0113/05
kterou v souladu s článkem 108 jednacího řádu
položili poslanci
Bogusław Sonik
,
Jacek Saryusz-Wolski
,
Gitte Seeberg
,
Gunnar Hökmark
,
Piia-Noora Kauppi
,
Vytautas Landsbergis
,
Valdis Dombrovskis
,
Tunne Kelam
,
Christopher Beazley
,
Françoise Grossetête
,
Richard Seeber
,
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
,
Eija-Riitta Korhola
,
Charlotte Cederschiöld
,
Christofer Fjellner
,
Anna Ibrisagic
,
Anders Wijkman
,
Ville Itälä
,
Aldis Kušķis
,
Rihards Pīks
,
Anna Záborská
,
Zita Pleštinská
,
Jerzy Buzek
,
Zdzisław Chmielewski
,
Małgorzata Handzlik
,
Stanisław Jałowiecki
,
Filip Kaczmarek
,
Bogdan Klich
,
Barbara Kudrycka
,
Zbigniew Kuźmiuk
,
Janusz Lewandowski
,
Jan Olbrycht
,
Paweł Piskorski
,
Zdzisław Podkański
,
Jacek Protasiewicz
,
Czesław Siekierski
,
Janusz Wojciechowski
,
Zbigniew Zaleski
,
Tadeusz Zwiefka
,
Marek Siwiec
,
Lidia Geringer de Oedenberg
,
Andrzej Szejna
,
Józef Pinior
,
Genowefa Grabowska
,
Bogdan Golik
,
Wiesław Kuc
,
Dariusz Rosati
a
Adam Gierek
Komisi
Předmět: Ohrožení přírodního prostředí a energetické bezpečnosti v souvislosti s výstavbou severoevropského plynovodu, tzv. baltického plynovodu
V roce 2000 byl projektu severoevropského plynovodu přiznán statut transevropské energetické sítě společného zájmu pro Evropskou unii. Avšak hlubší analýza plánovaného plynovodu ukázala, že existují závažné problémy, o nichž se dosud nehovořilo. Mezi ně patří negativní dopad na přírodní prostředí povodí Baltského moře a ohrožení energetické bezpečnosti několika členských zemí EU ve střední a východní Evropě. Tyto problémy rozhodnutí o výstavbě baltského plynovodu zpochybňují a získat vysvětlení je s blížícím se termínem plánovaného zahájení stavebních prací stále naléhavější.
Baltské moře je mělké a má malý oběh vody, v důsledku toho existuje vysoká pravděpodobnost hromadění nebezpečných látek. Tento jedinečný a citlivý ekosystém získal od Mezinárodní námořní organizace statut Obzvláště citlivé mořské oblasti (PSSA). Již dnes je dno Baltského moře zaneseno tisíci tunami kovů pocházejících z lodí z druhé světové války a chemickými zbraněmi. Úsek pod vodou má měřit 1189 km. Rozhodnutí společností zapojených do výstavby zvýšit kapacitu a postavit další plynovod zvyšuje riziko ekologického znečištění.
Dále je třeba vzít v úvahu skutečnost, že výstavba baltského plynovodu bude mít negativní dopad na energetickou bezpečnost osmi zemí Evropské unie – pobaltské státy a státy východní a střední Evropy. Nejenže přijdou o možnost získávat plyn z alternativních zdrojů, ale dojde také ke snížení významu tranzitu dvou stávajících plynovodů, t.j. plynovodů Yamal I a Brotherhood. Náklady na baltský plynovod jsou také nejméně třikrát vyšší než náklady na výstavbu alternativního plynovodu jako jsou Yamal II nebo Amber.
Kdy a jak plánuje Evropská komise řešit otázku baltského plynovodu a jaké kroky budou přijaty na ochranu ohroženého okolí baltského moře, a dále, jak chce EK předejít diskriminaci a marginalizaci členských států EU ve střední a východní Evropě v oblasti společné energetické politiky EU?
