Budoucnost vztahů Srbska s Evropskou unií
Vnější vztahy
2007-10-23 - 15:25
Quo vadis Srbsko?
Ve středu budou poslanci diskutovat o současné situaci vztahů Evropské unie a Srbska. Unie opět zahájila jednání s Bělehradem o Stabilizační a asociační dohodě, která má posílit vzájemné obchodní a politické vazby. Důležitou roli přitom hraje srbská spolupráce s Mezinárodním soudním tribunálem, který vyšetřuje válečné zločiny v bývalé Jugoslávii. V Parlamentu se bude ve středu rovněž hlasovat o nové vízové dohodě mezi EU a Srbskem.
Jugoslávie, které vládl do své smrti prezident Josip Broz-Tito, byla v druhé polovině dvacátého století relativně stabilní a prosperující zemí. V osmdesátých letech narůstaly spory mezi jednotlivými národnostmi v Jugoslávii a spolu s klesající ekonomickou výkonností celé země vedly až k vyhlášení nezávislosti Slovinska a Chorvatska v roce 1991. Tím začal rozpad mnohonárodní federace, který vedl následně ke krvavé občanské válce. Bývalé svazové republiky Bosna a Hercegovina, Makedonie a Černá Hora postupně vyhlásily nezávislost.
Kosovský konflikt a dnešní Srbsko
Současné Srbsko se skládá z tzv. Centrálního Srbska a historických území Vojvodiny (na severu) a Kosova (na jihozápadě) a má okolo devíti milionů obyvatel. Po mnoholetém nenásilném odporu se v druhé polovině devadesátých let začaly stupňovat ozbrojené konflikty mezi etnicky albánskými jednotkami usilující o nezávislost a srbskými bezpečnostními silami v Kosovu. Na přelomu let 1998 a 1999 došlo k otevřené válce, v jejímž důsledku bylo vyhnáno přes milion albánských obyvatel ze svých domovů v Kosovu. Stupňující se konflikt byl nakonec ukončen po sedmdesáti osmi denním leteckém bombardování Srbska v červnu 1999, které provedly členské země NATO. Provincie Kosovo je od té doby pod správou OSN a čeká na dohodu o definitivním vyřešení svého mezinárodně-právního postavení.
Po řadě vnitropolitických krizí, mezinárodní izolaci, sankcích ze strany OSN a složité spolupráce s Mezinárodním soudním tribunálem pro válečné zločiny v bývalé Jugoslávii se Srbsko jen pomalu vrací k normálnímu hospodářskému a politickému životu. Nezaměstnanost je okolo dvaceti procent a sedmdesát procent vysokoškolských studentů nikdy nebylo v zahraničí.
Asociační dohoda - krok směrem do EU?
Prvním krokem směrem k hospodářskému uzdravení je pro Srbsko bezpochybně navázání intenzivnější spolupráce s Evropskou unií. Současná jednání se ubírají směrem k dosažení statutu "kandidátské země", podobně jak tomu je v případě Chorvatska a Makedonie. Předseda srbského parlamentu Oliver Dulić v nedávném rozhovoru s redakcí internetových stránek Evropského parlamentu uvedl, že sedmdesát procent srbské veřejnosti tento směr podporuje.
Zpráva europoslanců upozorňuje na soudní spolupráci
Autor parlamentní zprávy o Srbsku, slovinský liberál Jelko Kacin, upozornil na mimořádný význam spolupráce s Mezinárodním soudním tribunálem pro bývalou Jugoslávii a s hlavní žalobkyní Carlou del Ponte. Jedná se především o součinnost srbských úřadů při zatýkání hledaných válečných zločinců, jako jsou například Ratko Mladić a Radovan Karadžić. Kacin řekl, že "Srbsko nadále porušuje úmluvu o genocidě. Za situace, kdy se masoví vrazi mohou v Srbsku volně pohybovat, nemůže Evropská unie uvažovat o podpisu Stabilizační a asociační dohody, o udělení statutu kandidátské země nemluvě."
Carla del Ponte je opatrně optimistická
V červnu poskytla hlavní žalobkyně redakci rozhovor, ve kterém řekla, že je mírně optimistická ohledně ochoty nové srbské vlády hledané zločince vydat. Začátkem října potvrdila, že "spolupráce je lepší než před rokem, ale není ještě dostatečná."
Její srbský kolega, žalobce Vladimír Vukčević, řekl nedávno během setkání s poslancem Jelko Kacinem, že "jako občan Srbska si nepřeji, aby mé děti a vnoučata trávili svůj život ve stínu Ratko Mladiće a jeho druhů."
Kromě otázky válečných zločinců zatěžuje vzájemné vztahy otázka statutu Kosova. Srbsko je odhodláno provincii zachovat za každou cenu jako součást svého území. Mezinárodní společenství preferuje vyřešit stávající spory udělením omezené nezávislosti.
Vízová dohoda
Zpráva Jelka Kacina se bude projednávat v Parlamentu ve středu, ve čtvrtek se o ní bude hlasovat. Ve středu se bude také hlasovat o samostatné zprávě, která doporučuje usnadnit udělování krátkodobých víz pro srbské občany. Poslanec Kacin řekl, že "usnadnění cestování bude jistou protiváhou vůči nacionalistickým a xenofobním prvkům v srbské společnosti."
20071019STO11860 Rozhovor s předsedou srbského parlamentu (16.10.2007) Rozhovor s Carlou Del Ponte: "Jde mi hlavně o oběti" (3.7.2007) Vztahy EU a Srbska (Evropská komise - anglicky) Zpráva Jelko Kacina o vztazích EU a Srbska Delegace pro jihovýchodní Evropu
CS
1
PHOTO
20071023PHT12134.jpg
CS
4
LINK
http://ec.europa.eu/enlargement/serbia/eu_serbia_and_montenegro_relations_en.htm
CS
6
LINK
/activities/expert/delegations/presentation.do?delegation=2449&rewritten&language=CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071012STO11625 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070622STO08192 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0325 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
