A7-0217/2011
1. 6. 2011
ZPRÁVA
o účinnějším a spravedlivějším maloobchodním trhu
(2010/2109(INI))
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů
Zpravodajka: Anna Maria Corazza Bildt
PE 458.748v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................13
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.....................................................18
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o účinnějším a spravedlivějším maloobchodním trhu
( 2010/2109(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na zprávu Komise o monitorování maloobchodního trhu ze dne 5. července 2010 s podtitulem „Na cestě k účinnějším a spravedlivějším maloobchodním službám na vnitřním trhu do roku 2020“ ( KOM(2010)0355 ) a doprovodný pracovní dokument Komise o maloobchodních službách na vnitřním trhu ( SEK(2010)0807 ),
– s ohledem na reakce na veřejnou konzultaci Komise o zprávě o monitorování maloobchodního trhu, která se konala od 5. července do 10. září 2010,
– s ohledem na kulatý stůl o účinnějším a spravedlivějším maloobchodním trhu pro podniky a spotřebitele pořádaný dne 25. ledna 2011 Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů Evropského parlamentu,
– s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 20. ledna 2011 ke zprávě o monitorování maloobchodního trhu s podtitulem „Na cestě k účinnějším a spravedlivějším maloobchodním službám na vnitřním trhu do roku 2020“,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. dubna 2011 nazvané „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry – ‚Společně pro nový růst‘“ ( KOM(2011)0206 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. října 2010 nazvané „Na cestě k aktu o jednotném trhu – Pro vysoce konkurenceschopné sociálně tržní hospodářství: 50 návrhů pro lepší společnou práci, podnikání a obchod“ ( KOM(2010)0608 ),
– s ohledem na zprávu profesora Maria Montiho ze dne 9. května 2010 nazvanou „Nová strategie pro jednotný trh“,
– s ohledem na závěry ze zasedání Rady ze dne 10. prosince 2010 o aktu o jednotném trhu,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. října 2010 nazvané „Inteligentní regulace v Evropské unii“ ( KOM(2010)0543 ),
– s ohledem na čtvrté vydání hodnotící zprávy o spotřebitelských trzích s podtitulem „Jak dosáhnout toho, aby trhy fungovaly ku prospěchu spotřebitelů“ (podzimní vydání z října 2010) a páté vydání hodnotící zprávy o spotřebitelských trzích s podtitulem „Spotřebitelé na vnitřním trhu jako doma“ (jarní vydání z března 2011),
– s ohledem na 21. vydání hodnotící zprávy o vnitřním trhu zveřejněné dne 23. září 2010,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2009 o lepším fungování potravinového řetězce v Evropě ( KOM(2009)0591 ),
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvané „‚Zelenou malým a středním podnikům‘ – ‚Small Business Act‘ pro Evropu“ ( KOM(2008)0394 ),
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích
Úř. věst. L 48, 23.2.2011, s. 1. ,
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 764/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví postupy týkající se uplatňování některých vnitrostátních technických pravidel u výrobků uvedených v souladu s právními předpisy na trh v jiném členském státě a kterým se ruší rozhodnutí 3052/95/ES
Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 21. ,
– s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh a kterým se zrušuje nařízení (EHS) 339/93
Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 30. ,
– s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS
Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 82. ,
– s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu
Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36. ,
– s ohledem na svůj postoj ze dne … k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o právech spotřebitelů
Přijaté texty, P7_TA(2011)0000 ( A7-0038/2011 – k přijetí na druhém plenárním zasedání v červnu 2011). ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2011 o správě a partnerství na jednotném trhu
Přijaté texty, P7_TA(2011)0144 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2011 k jednotnému trhu pro podniky a růst
Přijaté texty, P7_TA(2011)0146 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2011 o jednotném trhu pro Evropany
Přijaté texty, P7_TA(2011)0145 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2010 k budoucnosti evropské normalizace
Přijaté texty, P7_TA(2010)0384 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 21. září 2010 o dotvoření vnitřního trhu pro elektronický obchod
Přijaté texty, P7_TA(2010)0320 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech zemědělců: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě
Přijaté texty, P7_TA(2010)0302 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2010 o vytvoření jednotného trhu pro spotřebitele a občany
Přijaté texty, P7_TA(2010)0186 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2010 o ochraně spotřebitele
Úř. věst. C 349E, 22.12.2010, s. 1. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2010 o hodnotící zprávě o vnitřním trhu
Úř. věst. C 349E, 22.12.2010, s. 25. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2010 o síti SOLVIT
Úř. věst. C 349E, 22.12.2010, s. 10. ,
– s ohledem na své prohlášení ze dne 19. února 2008 o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se mohou dopouštět velké supermarkety působící v Evropské unii
Úř. věst. 184E, 6.8.2009, s. 23. ,
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ( A7-0217/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že Evropou se šíří znepokojivá vlna protekcionismu,
B. vzhledem k tomu, že do centra politické pozornosti se musí vrátit reálná ekonomika, aby se mohl plně rozvinout potenciál jednotného trhu,
C. vzhledem k tomu, že maloobchodní trh je klíčovou součástí našeho závazku znovu nastartovat jednotný trh,
D. vzhledem k tomu, že maloobchodní trh jako přední spotřebitel energie a producent odpadu může zásadním způsobem přispět k udržitelnosti včetně energetických cílů Evropské unie 20–20–20,
E. vzhledem k tomu, že se nedaří dostatečně uplatňovat obchodní potenciál přeshraničního obchodu online v důsledku různých překážek, jako jsou jazykové bariéry, nezabezpečenost systému, neadekvátní a nedostatečné informace a nedostatek správní koordinace a spolupráce, kvůli nimž se spotřebitelé zdráhají nakupovat online od maloobchodníků v jiných členských státech a maloobchodníci se zdráhají prodávat online přes hranice,
Vize pro lepší konkurenceschopnost, růst a pracovní místa
1. zdůrazňuje, že odvětví maloobchodu je hnací silou růstu, konkurenceschopnosti a pracovních míst v Evropě a hraje klíčovou úlohu při dosahování cílů strategie EU 2020;
2. poukazuje na skutečnost, že maloobchodníci nabízejí různorodé a moderní způsoby nákupu a prodeje zboží a služeb a přispívají k širší možnosti volby pro spotřebitele a pružným a důstojným pracovním příležitostem, zejména pro mladé lidi;
3. vyzývá orgány EU, aby oblasti maloobchodu přikládaly nejvyšší politickou prioritu, neboť se jedná o pilíř aktu o jednotném trhu a faktor obnovy důvěry Evropanů v jednotný trh;
4. vyzývá Komisi, aby posílila vzájemnou koordinaci politik a zaujala k odvětví maloobchodu holistický dlouhodobý přístup;
5. vyjadřuje politování nad tím, že maloobchodnímu odvětví brání v naplnění jeho potenciálu online i offline vážné překážky; zdůrazňuje, že je nutné se jimi bezodkladně zabývat;
6. zdůrazňuje, že maloobchodníci a dodavatelé mají při dosahování účinnějšího, transparentnějšího a spravedlivějšího maloobchodního trhu společnou odpovědnost;
7. domnívá se, že před případným uplatněním regulačního přístupu je nutné se v první řadě zaměřit na účinné prosazování zásad Smlouvy a již platných předpisů a nástrojů vnitřního trhu a na samoregulaci;
Odstraňování překážek volného pohybu zboží a služeb
8. domnívá se, že restriktivní vnitrostátní předpisy, odlišné výklady a nedostatečné vymáhání brání volnému pohybu zboží a služeb v EU; zdůrazňuje, že požadavky na doplňující testy a registrace, neuznávání osvědčení a norem, územní omezení dodávek a podobná opatření zvyšují náklady spotřebitelů i maloobchodníků, především malých a středních podniků, a tím omezují potenciální přínos jednotného trhu pro evropské občany a podniky;
9. uznává, že by Komise měla – s využitím odpovídajících statistických nástrojů – přikročit k další analýze důvodů cenových rozdílů v EU, neboť je třeba zajistit větší transparentnost a srovnatelnost cen pro spotřebitele, aniž by byly dotčeny evropské a vnitrostátní fiskální a pracovněprávní předpisy, a tím podpořit uvědomělejší výběr a větší důvěru v přeshraniční obchod; připomíná, že je třeba, aby spolu za tímto účelem vnitrostátní statistické úřady aktivně spolupracovaly;
10. naléhá na členské státy, aby v plném rozsahu a správně provedly pravidla a právní předpisy pro vnitřní trh, zejména balíček týkající se zboží, směrnici o službách, směrnici o opožděných platbách, směrnici o elektronickém obchodu, „Small Business Act“ a směrnici o nekalých obchodních praktikách; dále žádá členské státy, aby odstranily překrývání a snížily administrativní zátěž a regulační překážky, které mohou omezovat růst a vytváření pracovních míst;
11. vyzývá Komisi, aby důkladněji monitorovala členské státy s cílem snížit nedostatky v transpozici právních předpisů a zajistit účinné vzájemné uznávání zboží a služeb; žádá Komisi, aby zajistila také zjednodušení již platných pravidel;
12. bere na vědomí obtíže, jimž čelí nezávislí maloobchodníci v Evropě, a zastává názor, že právní předpisy pro maloobchodní trh by měly být důsledněji založeny na průkazných faktech, zvláště pokud jde o nutnost adekvátního posouzení a pochopení dopadu právních předpisů na malé podniky;
13. vybízí podnikatelské svazy a sdružení spotřebitelů podporované Komisí, aby zúčastněným subjektům poskytovaly více informací, lepší odbornou přípravu a právní poradenství ohledně jejich práv a nástrojů, které mají k dispozici k řešení problémů, například sítě SOLVIT, a aby podporovaly vzájemnou výměnu osvědčených postupů;
14. zdůrazňuje, že přeshraničnímu obchodu překáží roztříštěný platební systém; vyzývá Komisi, aby zlepšila jednotnou oblast pro platby v eurech (SEPA) s cílem vytvořit základní platební službu využitelnou všemi typy platebních karet, odstraněním překážek podpořit hospodářskou soutěž mezi platebními prostředky, zvýšit transparentnost transakčních nákladů a odstranit neodůvodněné poplatky za mezibankovní převody; žádá také Komisi, aby zajistila rychlejší průběh bankovních převodů v rámci EU; dále upozorňuje, že oblast SEPA lze považovat za užitečný nástroj pro boj proti šedé ekonomice;
Otvírání přístupu na trh pro podniky a spotřebitele
15. upozorňuje na obavy části občanské společnosti a malých a středních podniků z rostoucího počtu nákupních center a ubývání místních obchodů a trhů ve vzdálených oblastech a v centrech měst;
16. zdůrazňuje, že plánování maloobchodu by mělo poskytnout strukturální rámec pro podniky, jenž povede k hospodářské soutěži, rozšíří svobodu volby spotřebitelů a umožní přístup ke zboží a službám, zejména v méně přístupných a řídce obydlených regionech nebo v případech snížené pohyblivosti spotřebitelů; dále trvá na tom, že lokální obchody a trhy hrají při revitalizaci venkovských a městských oblastí významnou sociální, kulturní a environmentální úlohu; naléhá proto na členské státy, aby podporovaly udržitelné místní komunity podporou inovací a růstu malých a středních podniků;
17. zdůrazňuje, že malé a střední podniky jsou páteří evropského hospodářství a hrají jedinečnou úlohu při tvorbě pracovních míst, zvláště ve venkovských oblastech, a při podpoře inovací a růstu v maloobchodním odvětví v místních komunitách v celé EU;
18. domnívá se, že dostupnost se musí řešit při plném dodržování subsidiarity;
19. uznává, že členské státy jsou odpovědné za své politiky umísťování obchodů a že předními faktory, které musí být zohledněny při rozhodování o umístění nových obchodů, jsou udržitelnost, mobilita, regionální plánování a konsolidace center;
20. domnívá se, že pobídky na podporu restrukturalizace městského fondu budov – včetně využití strukturálních fondů – by mohly vést ke snížení nájemného (partnerství veřejného a soukromého sektoru) a mohly by podpořit návrat zejména místních podniků, jež podporují hospodářský a sociální rozvoj;
21. vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy vypracovala studii o dopadu a případných důsledcích zřizování hypermarketů a nákupních center pro trh práce, malé a střední podniky a spotřebitele;
22. bere na vědomí vážné obavy, které vyjádřili pouliční prodejci působící na veřejných prostranstvích z toho, že by směrnice 2006/123/ES mohla být v členských státech uplatňována způsobem, jenž rozšíří pojem přírodních zdrojů i na veřejné pozemky, čímž by se časově omezila povolení pro výkon obchodní činnosti na veřejných prostranstvích; to by mělo závažné negativní dopady na zaměstnanost, svobodu volby spotřebitelů a samotnou existenci tradičních místních pouličních trhů;
23. zdůrazňuje, že elektronický obchod je důležitým doplňkem obchodu offline a že je nutné přijmout vhodná opatření s cílem rozvinout jeho plný potenciál, včetně zlepšení přístupu k internetu v nejvzdálenějších oblastech Evropské unie; vyzývá Komisi, aby do plánovaného sdělení o elektronickém obchodu začlenila opatření pro zvýšení důvěry, zejména zjednodušení přeshraniční registrace domén, zlepšení bezpečných plateb online, usnadnění přeshraničního vymáhání dluhů a další zvyšování informovanosti spotřebitelů o jejich právech, především pokud jde o možnosti odstoupení od smlouvy a podávání žalob;
24. vyjadřuje politování nad tím, že maloobchodníkům brání ve svobodě usazování na území EU četné překážky; je znepokojen zejména některými ustanoveními vnitrostátního obchodního a daňového práva, která de facto diskriminují zahraniční maloobchodníky;
25. vyzývá Komisi, aby rozhodněji vystupovala proti každému členskému státu, který poruší zásady vnitřního trhu, aby urychlila řízení pro porušení práva využitím zkráceného postupu a aby každoročně předkládala Evropskému parlamentu zprávu o vyřešených případech v oblasti maloobchodu;
Řešení smluvních a obchodních praktik ve vztazích mezi podniky
26. znovu připomíná, že klíčový význam pro správné fungování maloobchodního trhu má svobodná a spravedlivá hospodářská soutěž, smluvní svoboda a řádné vymáhání příslušných právních předpisů;
27. uznává, že společnosti mají různou tržní sílu a musí po hospodářské stránce jednat rozumně a že EU, má-li obstát v celosvětové konkurenci, potřebuje ekonomické šampióny;
28. zdůrazňuje však, že jsou široce rozšířeny obavy z dominantního tržního postavení některých velkých subjektů, o nichž se často má za to, že uplatňují vůči slabším dodavatelům a maloobchodníkům nespravedlivé podmínky, například prostřednictvím neodůvodněných mechanismů selektivní distribuce, zeměpisné segmentace, cenové kontroly, vyřazení z nabídky bez předchozího upozornění a dalších restriktivních praktik, a tím narušují hospodářskou soutěž; zdůrazňuje, že tyto praktiky mají dopad na celý maloobchodní dodavatelský řetězec; odsuzuje postupy, které zneužívají nerovnováhy sil hospodářských subjektů a ovlivňují opravdovou smluvní svobodu; zdůrazňuje, že k zabránění těmto praktikám by přispělo zvýšení povědomí všech aktérů – zvláště malých a středních podniků – o jejich smluvních právech;
29. uznává, že franšíza představuje dobrý způsob, jak mohou nezávislí maloobchodníci přežít ve vysoce konkurenčním prostředí; se znepokojením konstatuje, že smlouvy pro maloobchodníky o franšíze jsou stále přísnější;
30. zdůrazňuje, že rozvoj prodeje výrobků pod soukromou značkou by měl spotřebitelům přinášet lepší volbu, zejména pokud jde o transparentnost, kvalitu informací a rozmanitost, a malým a středním podnikům poskytovat jasné příležitosti k inovaci a expanzi;
31. domnívá se, že „parazitické napodobování“, které může vyplývat mimo jiné z dvojí role maloobchodníka jakožto zákazníka i konkurenta výrobců značkového zboží, je nepřijatelné a je třeba se jím neprodleně zabývat; vítá skutečnost, že Komise zpracovává analýzu, jež má dále vyjasnit právní rámce a postupy týkající se obchodních tajemství a parazitického napodobování ve všech 27 členských státech EU;
32. uznává potřebu vyváženějších vztahů a transparentnosti v maloobchodním dodavatelském řetězci; zdůrazňuje, že v zájmu obnovení důvěry a zajištění spravedlivějšího vyjednávání a rovných podmínek pro všechny je třeba přejít od konfrontace k dialogu založenému na faktech, a tím umožnit všem hospodářským subjektům v dodavatelských řetězcích, aby měly prospěch z přidané hodnoty svých výrobků a plně využívaly výhod jednotného trhu;
33. naléhá na Komisi a členské státy, aby plně a koherentně prosazovaly právní předpisy týkající se hospodářské soutěže a – nakolik je použitelné na vnitrostátní úrovni – právní předpisy na ochranu před nekalou hospodářskou soutěží a antitrustové právo;
34. zdůrazňuje, že v zájmu řádného uplatňování pravidel hospodářské soutěže a předcházení zneužívání dominantního postavení na trhu je třeba především posílit místní orgány dohlížející na hospodářskou soutěž a zajistit, aby soustavně a nepřerušovaně komunikovaly a spolupracovaly s generálním ředitelstvím Komise pro hospodářskou soutěž;
35. podporuje dobrou práci odborné platformy pro smluvní praktiky mezi podniky v rámci fóra na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového dodavatelského řetězce, a především skutečnost, že na základě dat a konkrétních příkladů vymezila a sestavila seznam zjevně nekalých obchodních praktik a posoudila je; požaduje silnou podporu iniciativ pro dialog mezi stranami na toto téma; vyjadřuje znepokojení nad tím, že Evropský parlament není do činnosti této platformy a fóra na vysoké úrovni formálně zapojen; domnívá se, že Parlament by se měl touto záležitostí naléhavě zabývat a měl by se práce fóra aktivně účastnit;
36. podporuje potřebu přijmout širší a horizontální přístup k rozšíření působnosti za hranice zemědělského a potravinářského průmyslu, kterou vyjádřily zúčastněné subjekty; vyzývá Komisi a podnikatelské svazy, aby na základě probíhajících prací odborné platformy prověřily možnosti vytvoření nového časově neomezeného fóra zaměřeného na maloobchod jako celek;
37. zároveň jednoznačně podporuje intenzivní práci, již odvedly svazy maloobchodníků a dodavatelů s cílem vytvořit neformální dialog a mechanismus pravidelných konzultací v oblasti práva hospodářské soutěže; vítá jejich dobrovolnou iniciativu usilující o shodu ohledně prohlášení o společných zásadách řádných obchodních praktik v celém maloobchodním dodavatelském řetězci;
38. vítá rovněž nástroj Komise pro sledování evropských cen potravin i podobné iniciativy členských států, jež mají prostřednictvím analýzy nákladů, procesů, přidané hodnoty, objemů, cen a marží ve všech úsecích potravinového dodavatelského řetězce umožnit spravedlivé výnosy v celém potravinovém dodavatelském řetězci;
39. se znepokojením konstatuje, že platné právní nástroje nejsou plně využívány zejména malými a středními podniky k prosazování jejich práv, což je zapříčiněno hospodářskou závislostí a obavami ze ztráty obchodních příležitostí; vyzývá Komisi, členské státy a podnikatelské svazy, aby nalezly způsob, jak obnovit důvěru v soudní systémy a usnadnit přístup ke spravedlnosti, včetně možnosti podávat anonymní stížnosti a zřídit v této oblasti úřad veřejného ochránce práv EU; je navíc přesvědčen o tom, že je nutné dále rozvinout koncepční rámec, který by zajišťoval spravedlivou soutěž ve vertikální i horizontální rovině vztahů mezi podniky, a tím pro podniky připravil půdu k práci za skutečně rovných podmínek;
40. žádá Komisi, aby do konce roku 2011 zveřejnila sdělení mapující platné vnitrostátní právní předpisy a nástroje zabývající se obchodními praktikami a smluvními vztahy a aby důkladně posoudila, zda jsou tyto předpisy řádně prosazovány a zda jsou zapotřebí další kroky;
41. domnívá se, že je třeba prozkoumat možnosti mechanismů alternativního a neformálního řešení sporů a mechanismů odškodnění a posoudit jejich účinnost, neboť by mohly sloužit jako nástroj maloobchodníků k řešení sporů; vyzývá Komisi, aby nejpozději do konce roku 2011 navrhla opatření k alternativnímu řešení sporů s cílem posílit důvěru podniků a spotřebitelů;
42. vyzývá Komisi a subjekty v maloobchodním dodavatelském řetězci, aby každoročně podávaly Parlamentu zprávu o pokroku dosaženém v rámci stávajících platforem a mechanismů neformálního dialogu; navrhuje, aby byly výsledky projednány v rámci každoročního kulatého stolu o maloobchodním trhu, který organizuje jeho Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů;
Zvýšení účinnosti a udržitelné spotřeby – inovační metody
43. zdůrazňuje odpovědnost maloobchodního sektoru, pokud jde o udržitelnost; vítá skutečnost, že maloobchodníci a dodavatelé stojí v čele tzv. „zelené odpovědnosti“, zejména v souvislosti s odpadem, spotřebou energie, dopravou a omezováním emisí CO 2 ; vítá závazky, které již maloobchodníci a dodavatelé k docílení udržitelné spotřeby přijali, nicméně se domnívá, že je nutné vynaložit ještě další úsilí; domnívá se, že by odpovědnost podniků měla věnovat větší pozornost sociálním a environmentálním otázkám;
44. zdůrazňuje, že maloobchodníci a dodavatelé jsou hnací silou inovací, výzkumu a vývoje; zdůrazňuje, že celé odvětví musí v zájmu dalšího zlepšování konkurenceschopnosti v celém dodavatelském řetězci – od logistiky a dopravy, energetické účinnosti, obalů, nakládání s odpady až po recyklaci produktů – nadále zvyšovat míru investic do inovačních technologií a postupů a musí si vyměňovat osvědčené postupy;
45. žádá Komisi, aby vytvořila společný systém hodnocení a označování zmíněný v usnesení Parlamentu o jednotném trhu pro podniky a růst, jenž by se zakládal na celém životním cyklu výrobku a jehož cílem by bylo především zjednodušení a harmonizace a vypořádání se s problémem nákladů podniků a spotřebitelů spojenými s roztříštěním;
46. vyzývá zúčastněné strany, aby přijaly další iniciativy s cílem omezit plýtvání potravinami;
47. vítá společnou dohodu EuroCommerce a UNI-Evropa, která dokládá, že v oblasti obchodu funguje sociální dialog; uznává, že je třeba aktivněji pracovat na zvýšení informovanosti spotřebitelů o sociální odpovědnosti maloobchodníků, zajistit, aby investice do nových technologií odpovídaly lidskému kapitálu, zejména prostřednictvím rozvoje kvalifikace, a bojovat proti šedé ekonomice;
48. připomíná význam řádného uplatňování stávajících sociálních a pracovněprávních předpisů; lituje, že existuje vysoká míra nehlášeného zaměstnávání, jež je spojeno s velkými daňovými úniky a znemožňuje vytvořit rovné podmínky mezi obchodníky na vnitřním trhu;
49. upozorňuje, že k hlavním výzvám tohoto odvětví patří zlepšení pracovních podmínek, boj proti šedé ekonomice a zachování míry zaměstnanosti a konkurenceschopnosti prostřednictvím lepšího sladění potřeb maloobchodníků s kvalifikací pracovníků; zdůrazňuje, že k dosažení tohoto cíle je třeba investovat do odborné přípravy a zvyšování kvalifikace, neboť tak toto odvětví získá schopnost rychle se přizpůsobit novým technologiím;
Další postup
50. žádá Komisi, aby na základě konzultace s odvětvím maloobchodu připravila komplexní evropský akční plán pro maloobchod, jehož cílem bude vytyčit novou strategii, která bude stavět na úspěších a současně řešit přetrvávající otázky a jejíž součástí budou doporučení pro konkrétní odvětví; vítá skutečnost, že Parlament tuto iniciativu podpořil ve svém usnesení o jednotném trhu pro podniky a růst;
51. zdůrazňuje, že tento akční plán by měl zohledňovat již vypracované iniciativy Komise, jako je fórum na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového dodavatelského řetězce, iniciativy v oblasti udržitelnosti a změny klimatu a relevantní návrhy aktu o jednotném trhu;
52. navrhuje, aby byly během prvního kulatého stolu o maloobchodním trhu prezentovány a projednány kroky navazující na opatření doporučená v akčním plánu, a to včetně pokroku dosaženého v rámci dialogu zúčastněných stran;
53. očekává, že další optimalizace nákupních a prodejních postupů v celém maloobchodním dodavatelském řetězci – od výzkumu trhu a uvádění výrobků na trh po vztahy s dodavateli, logistiku, skladové hospodářství i nakládání s vadným zbožím, stížnostmi spotřebitelů a péči o zákazníky – zlepší konkurenceschopnost maloobchodního odvětví, sníží ceny pro spotřebitele a zlepší kvalitu služeb;
54. vybízí maloobchodníky a dodavatele, aby se aktivně zapojovali do otevřeného, konstruktivního a soustavného dialogu s cílem dospět k praktickým řešením; vybízí členské státy a orgány EU, aby tento proces aktivně podporovaly;
55. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
I. Vize konkurenceschopnosti, růstu a pracovních míst
Tato zpráva se zabývá vytvářením pracovních míst prostřednictvím odstraňování hranic, překážek a zátěže obchodu v Evropě.
Odvětví maloobchodu je pilířem evropského hospodářství ; dynamický trh, který zaměstnává téměř 20 milionů lidí, podílí se 4,2 % na HDP EU a představuje 20 % evropských malých a středních podniků. Maloobchodníci jsou rovněž poskytovatelé služeb, průkopníci nových a různorodých způsobů nakupování, jako je přímý prodej, a nabízejí snadný přístup k pracovnímu trhu.
Třebaže si maloobchodníci v průběhu krize vedli poměrně dobře, nárůst hospodářského nacionalismu komplikuje obchod v EU. Staré překážky zůstávají a nové se zavádějí, což má dopad na podnikatelské prostředí, ale i na investice a na vytváření pracovních míst zahraničními maloobchodníky.
Zpravodajka bije na poplach před protekcionismem a vyzývá politické vedení, aby do středu politické pozornosti vrátilo reálnou ekonomiku. Zpráva požaduje opatření k větší otevřenosti vůči volnému pohybu a usazování v celé Evropě, na základě spravedlivých, vyvážených a transparentních obchodních vztahů a udržitelné spotřeby.
Příliš často vznikají na vnitrostátní úrovni nové překážky na obranu pracovních míst a malých a středních podniků; překážky obchodu by v Evropě naopak měly být, v zájmu podpory pracovních míst a malých a středních podniků, odstraňovány. Bez ohledu na to je však třeba v době krize veřejných dluhů brát vážně legitimní obavy lidí přicházejících o pracovní místa a malých a středních podniků ztrácejících obchodní příležitosti. Pro zlepšení porozumění, obnovení důvěry a řešení obtíží musí být posílen dialog na všech úrovních.
Zpravodajka je jednoznačně zastáncem neregulačního směru a navrhuje další konkrétní způsoby, které je třeba vyzkoušet před přijetím nové regulace. Vhodná právní úprava do značné míry existuje, ovšem její nedostatečné vymáhání brání dosažení volného pohybu. Měli bychom se tedy zaměřit na vymáhání a harmonizaci dosavadní úpravy. Je třeba se aktivně postavit vnitrostátním omezením a jakémukoli porušení pravidel vnitřního trhu, a to s využitím všech dostupných nástrojů, zejména právo hospodářské soutěže a řízení pro porušení práva.
V současné době je právo hospodářské soutěže, především s ohledem na dominantní postavení a neloajální postupy, uplatňováno hlavně ve vztahu k výrobcům a v menší míře maloobchodníkům. Řízení pro porušení práva jsou v současnosti zdlouhavá a nejasná. Proto žádáme Komisi, aby postupy zjednodušila a zavedla referenční kritéria, aniž by se snížila přísnost těchto řízení.
II. Přípravný proces: zapojení podnikatelské komunity
Cílem je poskytnout konkrétní odpovědi na konkrétní problémy týkající se maloobchodních subjektů. Zpravodajka se soustředí na to, čeho lze dosáhnout na evropské úrovni v zájmu větší účinnosti a spravedlnosti maloobchodního dodavatelského řetězce, aby spotřebitelé mohli čerpat výhody z integrovanějšího maloobchodního trhu.
Zpravodajka spolupracovala se stínovými zpravodaji a s Komisí v následujících oblastech zájmu:
– stanovení přednostních cílů na základě zprávy Komise o monitorování maloobchodního trhu, které se soustředí na nejproblematičtější a nejpalčivější otázky spojené s obnovou Evropy;
– zapojení se do rozsáhlé, podrobné pětiměsíční konzultace probíhající napříč odvětvími a zeměmi s velkými i malými dodavateli a maloobchodníky, nezávislými maloobchodníky, se sdruženími spotřebitelů, s evropskými svazy značek a podnikatelskými svazy s cílem identifikovat problémy, jimž každodenně čelí
Seznam konzultovaných subjektů je k dispozici na vyžádání. ;
– hodnocení probíhající práce, aby se zamezilo překryvům a podpořily nejvýznamnější iniciativy, které probíhají.
Konzultace a veřejné diskuse jsou způsobem, jak řešit některé konflikty a odstranit nedůvěru. V tomto ohledu by měla být zpráva živým dokumentem a výchozím bodem pro intenzivnější dialog mezi všemi stranami.
Přípravné práce probíhající souběžně s veřejnými konzultacemi o Aktu o jednotném trhu ukázaly, jak je pro rozvinutí plného potenciálu maloobchodu důležité dokončení jednotného trhu.
Tato zpráva je jedinečná, protože Komise v posledních letech neuskutečnila žádnou hloubkovou analýzu odvětví maloobchodu.
III. Odstraňování překážek volného pohybu zboží a služeb
Zpravodajka na základě údajů zúčastněných stran identifikovala překážky volného pohybu zboží a služeb. Například nizozemský sýr musí být v důsledku odlišných pravidel pro váhu a velikost přebalen, aby mohl být prodáván ve Francii; hračky považované za bezpečné ve Spojeném království musí projít doplňujícími testy pro prodej v Německu; v Itálii potřebují židle na prodej osvědčení, že je nelze použít k mučení; požární předpisy v Maďarsku brání dovozu koberců pro hotely; ve Španělsku platí odlišná pravidla u čokolády.
Nejednotnost a restriktivní vnitrostátní opatření představují zbytečnou byrokratickou zátěž a náklady, zejména pro malé a střední podniky. Stávající nástroje jako síť SOLVIT a informační systém vnitřního trhu by měly být lépe využívány pro odstranění praktických překážek.
Volnému obchodu v EU brání i nejednotný platební systém , přičemž se denně na transakčních poplatcích ztrácí velké částky. Prioritou by měla být harmonizace plateb v rámci EU. V okamžiku revize Jednotného evropského platebního prostoru (SEPA) je nutno vzít také v úvahu inovační potenciál plateb prostřednictvím internetu a mobilních telefonů.
IV. Otevírání přístupu na trh podnikům a spotřebitelům
Územní plánování je ve vnitrostátní pravomoci, a proto tu musí být zajištěna subsidiarita. Ovšem pravidla plánování by měla být upravena tak, aby přímo ani nepřímo neomezovala svobodu usazování.
Dostupnost pro spotřebitele
Diskuse mezi nákupními centry a obchody se polarizuje. Panují obavy, že v Evropě dlouhodobě klesá počet místních obchodů, které nabízejí tradiční výrobky. Všeobecná svoboda volby by neměla být dotčena tím, že spotřebitelé nemají nebo z environmentálních důvodů nechtějí použít auto, jsou starší, žijí v centru města nebo ve vzdálené oblasti.
Přiblížení výrobků spotřebitelům by mohlo pomoci i budování důvěry v elektronický obchod. Zpravodajka proto žádá, aby byla přijata opatření k rozvinutí potenciálu elektronického obchodu .
Často se obviňují velké řetězce a nákupní centra, že způsobují bankrot malých obchodů. Situace je však složitější. Nákupní centra a outlety nabízejí i výhody nakupování na jednom místě, potěšení z nakupování a lákavé ceny. Problémem není jen souboj malých a velkých, ale existuje na úrovni celého řetězce – a týká se dodavatelů, maloobchodníků, vlastníků nemovitostí.
Otázku, jak lépe zajistit spotřebitelům možnost svobodné volby, vyvážený poměr malých a velkých obchodů a spravedlivé vztahy, a přitom zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž, je zapotřebí důkladně prozkoumat. To se neobejde bez konstruktivnějšího dialogu mezi všemi stranami.
Dostupnost pro podniky
Existují důkazy, že stoupá počet skrytých a škodlivých překážek . Některé místní orgány například stanovily pro maloobchodníky nová povolení, což de facto vyloučilo řadu poskytovatelů služeb z účasti v dané oblasti. V dalších regionech byly zavedeny kvóty na povolenou míru konkurence pro příslušnou plochu. V důsledku toho zde větší maloobchodníci mohli otevřít jen omezený počet obchodů.
Rozšířenější jsou i restriktivní ustanovení obchodního a daňového práva, která byla nedávno v některých zemích přijata, například daňový zákon v Maďarsku. Fiskální politika sice je odpovědností vnitrostátních orgánů, ovšem takovéto daně de facto ovlivňují především zahraniční společnosti. Zpravodajka tento problém zmínila i při setkání s maďarskými orgány během návštěvy delegace Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů v Budapešti (22.–24. února). Komise v současnosti prověřuje soulad právní úpravy se Smlouvami.
V. Řešení smluvních a obchodních praktik ve vztazích mezi podniky
Smluvní a obchodní vztahy mezi podniky jsou dlouhodobě kontroverzní, přičemž konflikt v oblasti maloobchodního dodavatelského řetězce nikomu neprospívá.
Panují velké obavy z dominantního postavení na trhu několika subjektů oproti rozmanité paletě dodavatelů a obchodníků. Případové studie potvrzují tendence k selektivní distribuci, restriktivním praktikám, řízení cen a jednostrannému vyřazení z nabídky. Kupříkladu nárůst cen komodit je často hrazen malými dodavateli, nucených snížit své marže. Nákupní ceny jsou upraveny pouze částečně a s velkým zpožděním; nebo jsou bez předchozího upozornění nahrazeni dodavatelé.
Opakuji však znovu, situace je složitá a tyto praktiky ovlivňují celý maloobchodní dodavatelský řetězec. Například velké značky budou mít v jednáních vliv proto, že nabízejí výrobky, které zkrátka „musíte mít“. Na druhou stranu maloobchodníci mohou z nabídky vyřadit méně známé výrobky téže značky.
Tlak na snižování nákladů a nákupních cen, ale i tvrdá konkurence mezi řetězci, bohužel někdy vedou i k uplatňování nekalých praktik v jednáních. Velcí maloobchodníci mají často pocit, že diskuse o nekalých praktikách jsou vyvolány nesprávným pochopením a pomluvami, ostatní naopak mají pocit, že pouze popírají pravdu a jsou v defenzívě.
Na základě faktických dokladů je třeba zkoumat klíčové otázky: narušuje zvýšená koncentrace maloobchodníků volnou soutěž? Umožňuje centralizované nakupování rovný přístup malých a středních podniků na trh? Převažuje nad kvalitou výrobku a rozmanitostí jako kritéria pro nakupování logistická pohodlnost? A především, chtějí spotřebitelé jen nižší ceny nebo chtějí rovněž dosahovat co nejlepší kvality? Mají spotřebitelé úplné informace, aby mohli činit informovaná rozhodnutí?
Polarizaci přináší i nárůst počtu soukromých značek , který si žádá další diskusi a zvyšování informovanosti o kladech a záporech. Komise v nedávno provedené studii dospěla k závěru, že soukromé značky prozatím neomezují možnost volby ani inovace. Je však nahrazení značkových výrobků soukromými značkami skutečně spotřebiteli žádané? Navíc je pro výrobce značkového zboží velmi znepokojivé parazitní napodobování a je nezbytně nutné je řešit.
Celkově vzato je základem smluvní svoboda a posílení práv spotřebitele. Musí existovat patřičná rovnováha a spravedlivější dohody, aniž by však došlo k narušení dynamiky trhu. Dobrým příkladem tvůrčích kroků malých a středních podniků je například vytváření korporátních struktur pro jednání s významnějšími subjekty.
Projevuje se tu však neochota uchýlit se k právním krokům. Cena za udavačství je často příliš vysoká. Potřebujeme usnadnit přístup k soudnímu systému a je třeba prosazovat mechanismy alternativního řešení sporů. Komise musí dále analyzovat účinnost vnitrostátních předpisů, které jsou k dispozici pro postihování nekalých praktik, aby zjistila, která řešení fungují a zda jsou zapotřebí další kroky.
Boj proti nekalým praktikám
Zpravodajka v posledních měsících všechny dotčené strany vyzvala, aby přestaly s obviňováním druhých a popíráním problému a přešly k přímému dialogu.
Zpravodajka místo tvrdého řešení navrhuje tři možné cesty , obzvláště s ohledem na to, že činnost odborné platformy pro smluvní praktiky mezi podniky je ještě v začátcích a bude trvat další dva roky:
– zintenzivnění diskusí, které již probíhají v rámci odborné platformy a jejichž cílem je posoudit a řešit nekalé praktiky. Zpravodajka vítá jako krok v oblasti stanovování faktů průzkum nekalých praktik, který nedávno provedly Konfederace výrobců potravin a nápojů (CIAA) a Evropský svaz značek (AIM).
– zřízení nového fóra, rozšíření jeho působnosti za hranice zemědělské a potravinářské průmyslové politiky, přičemž se zaměří konkrétně na maloobchod jako celek.
– v ideálním případě zahájení dobrovolných iniciativ ze strany podnikatelské komunity. K jistému pokroku došlo a objevují se známky ochoty uznat problémy a navázat konstruktivní dialog. Zpravodajka upřímně věří, že probíhající intenzivní konzultace nakonec povedou k samoregulaci a konkrétním závazkům ohledně dialogu na pravidelném základě a dodržování etických zásad.
Také by neměla být práce odborné platformy jakkoli duplikována, spíše je potřeba podporovat probíhající proces.
Zpravodajka doporučuje, aby se orgány EU a zúčastněné subjekty každoročně scházely u kulatého stolu pro maloobchod , aby zde pokračovaly v pokroku dosaženém v dialogu.
VI. Zvýšení účinnosti a udržitelnost – inovační postupy
Maloobchod hraje hlavní roli v rozvíjení udržitelného hospodářství a měl by i nadále podporovat udržitelnou spotřebu tím, že bude poskytovat snadný přístup ke kvalitnímu zboží. Dobrými příklady jsou mimo jiné dobrovolné závazky jako Prohlášení evropského kulatého stolu o maloobchodu na téma energie, Další kroky, Maloobchodní fórum pro udržitelnost, Světové fórum pro udržitelnou spotřebu, Fórum spotřebního zboží a Účinná reakce spotřebitelů.
Zpravodajka vybízí maloobchodní odvětví k dalším investicím do inovativních řešení pro logistiku a dopravu, energetickou účinnost, stejně jako obaly a nakládání s obalovými odpady. Zpravodajka dále vyzývá ke společným opatřením v boji proti plýtvání potravinami .
Maloobchod je odvětvím, kde zjevně dobře funguje sociální dialog . Zpravodajka vítá skutečnost, že EuroCommerce a UNI-Evropa dosáhly společné dohody, a podporuje její obsah.
VII. Další kroky
Nastal čas ke zhodnocení úspěchů, specifických problémů a výzev maloobchodního odvětví. Zpravodajka požaduje integrovaný evropský akční plán pro maloobchod , který by vytvářel politický rámec s konkrétními návrhy pro praktické řešení přetrvávajících problémů.
Nyní je míč na straně maloobchodní komunity. Orgány EU by měly pozorně sledovat dobrovolné iniciativy a posuzovat je. Nelze na druhé straně ani žádnou možnost předem vyloučit. Další kroky budou záležet na účinnosti samoregulace.
VÝSLEDEK KONEČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
25.5.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
32
3
0
Členové přítomní při konečném hlasování
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Regina Bastos, Cornelis de Jong, Constance Le Grip, Morten Løkkegaard, Pier Antonio Panzeri, Konstantinos Poupakis
