P7_TA(2010)0399
Posílení OBSE – úloha Evropské unie
B7-0603/2010
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o posílení OBSE a úloha EU
Evropský parlament
, –
s ohledem na Helsinský závěrečný akt z roku 1975, Pařížskou chartu a Kodaňskou deklaraci z roku 1990, Chartu pro evropskou bezpečnost a Vídeňský dokument z roku 1999 a další dokumenty významné z hlediska vývoje Konference o bezpečnosti a spolupráci v Evropě / Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (KBSE/OBSE),
–
s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 1999 o OBSE Úř. věst. C 296, 18.10.2000, s. 126.
,
–
s ohledem na Evropskou bezpečnostní strategii (EBS) nazvanou „Bezpečná Evropa v lepším světě“ schválenou Evropskou radou dne 12. prosince 2003,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o evropské bezpečnostní strategii Úř. věst. C 33 E, 9.2.2006, s. 580.
,
–
s ohledem na závěrečnou zprávu a doporučení panelu významných osobností nazvanou „Společný cíl – Na cestě k výkonnější OBSE“ ze dne 27. června 2005,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o vnější dimenzi boje proti mezinárodnímu terorismu Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 524.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 8. května 2008 o volebních pozorovatelských misích EU: cíle, postupy a budoucí výzvy Úř. věst. C 271 E, 12.11.2009, s. 31.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 17. září 2009 o případu Jevgenije Žovtise v Kazachstánu Úř. věst. C 224 E, 19.8.2010, s. 30.
,
–
s ohledem na rozhodnutí Rady ministrů č. 4/08 ze dne 5. prosince 2008 nazvané „Posílení právního rámce OBSE“ a s ohledem na předchozí rozhodnutí ohledně právní subjektivity, výsad a imunit OBSE,
–
s ohledem na projev ruského prezidenta Dmitrije Medveděva ze dne 5. června 2008 v Berlíně o tom, že je třeba uspořádat celoevropskou konferenci o evropské bezpečnosti, a na jeho návrh smlouvy o bezpečnosti v Evropě ze dne 29. listopadu 2009,
–
s ohledem na závěry předsednictví přijaté na zasedání Evropské rady ve dnech 11.–12. prosince 2008 schvalující zprávu generálního tajemníka Rady / vysokého představitele EU pro Společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) ze dne 11. prosince 2008 o provádění Evropské bezpečnostní strategie – Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě,
–
s ohledem na deklaraci ministerské rady OBSE o korfském procesu: „Potvrdit–přezkoumat–posílit bezpečnost a spolupráci od Vancouveru po Vladivostok“ a rozhodnutí č. 1/09 o prohloubení korfského procesu ze dne 2. prosince 2009,
–
s ohledem n analýzu a doporučení expertní skupiny o nové strategické koncepci NATO nazvané „NATO 2020: Zajištěná bezpečnost; dynamický závazek“ ze dne 17. května 2010,
–
s ohledem na předběžnou zprávu úřadujícího předsedy OBSE ze dne 21. června 2010, která shrnuje návrhy předložené zúčastněnými státy v rámci korfského procesu,
–
s ohledem na rozhodnutí stálé rady OBSE v návaznosti na dohodu o konání summitu OBSE v Astaně v prosinci 2010 a revizní konference v rámci příprav tohoto summitu, která byla dosažena na neformálním zasedání ministerské rady v Alma-Atě ve dnech 16.–17. července,
–
s ohledem na proslov vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a místopředsedkyně Komise paní Catherine Ashtonové na neformálním setkání v Alma-Atě (SPEECH /10/393) o prioritách EU pro summit v Astaně,
–
s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že OBSE je nedílnou součástí euroatlantické, euroasijské bezpečnostní struktury a vyznačuje se svou komplexní bezpečnostní koncepcí, jejíž součástí je politicko-vojenský, hospodářský, environmentální a lidskoprávní rozměr, širokou členskou základnou, sjednocující země od Vancouveru po Vladivostok, a rozmanitostí a flexibilitou svých mechanismů,
B.
vzhledem k tomu, že EU a OBSE i přes rozdílnou povahu a strukturu sdílejí stejné zásady a hodnoty; vzhledem k tomu, že všechny členské státy EU jsou také členy OBSE; vzhledem k tomu, že obě organizace na sebe berou odpovědnost za budování institucí, podporu demokracie a lidských práv a odpovědnost v oblasti předcházení konfliktům a jejich zvládání, přičemž plně uznávají primární úlohu Rady bezpečnosti OSN v otázkách mezinárodního míru a bezpečnosti,
C.
vzhledem k tomu, že Helsinský závěrečný akt, který letos slaví své 35. výročí, se stal základem helsinského procesu, který byl impulzem k významné demokratické změně v Evropě,
D.
vzhledem k tomu, že poslední summit OBSE, který se konal v Istanbulu v roce 1999, vyústil v přijetí Charty pro evropskou bezpečnost; vzhledem k tomu, že od té doby došlo v regionu OBSE k mnoha významným změnám a že význam OBSE se postupně snižuje,
E.
vzhledem k tomu, že OBSE je jedinou organizací zabývající se kromě jiného bezpečnostními otázkami v evropském regionu, která nemá mezinárodní právní subjektivitu; vzhledem k tomu, že tato situace s sebou nese řadu politických a právních problémů; vzhledem k tomu, že úmluva stanovující právní status OBSE byla dokončena v říjnu 2007 a účastnící se státy ponechaly znění jejích článků od té doby nezměněné,
F.
vzhledem k tomu, že na počátku korfského procesu byl návrh ruského prezidenta Dmitrije Medveděva ze dne 5. června 2008 o nutnosti diskutovat o otázce evropské bezpečnosti v zájmu vypracování návrhu právně závazné smlouvy o evropské bezpečnosti; vzhledem k tomu, že OBSE je důležitým fórem pro projednání tohoto návrhu,
G.
vzhledem k tomu, že korfský proces dodal OBSE novou energii, měl by summit potvrdit, že se organizace hlásí k principům a duchu Helsinského závěrečného aktu, a definovat jasnou strategickou vizi pro budoucnost, jejíž součástí by bylo i zlepšení a aktualizace stávajících nástrojů,
H.
vzhledem k tomu, že cílem tohoto úsilí by měla být reforma mechanismu rozhodování, který ne vždy umožňoval OBSE reagovat na krize včas; vzhledem k tomu, že by měly být vyvinuty účinnější nástroje zvládání krizí a větší důraz by měl být kladen na urovnávání a řešení konfliktů,
I.
vzhledem k tomu, že OBSE jako nejvšeobecnější fórum v euroatlantickém a euroasijském regionu by i nadále měla hrát podstatnou úlohu v mnoha otázkách, včetně nešíření zbraní, odzbrojení, hospodářské spolupráce, ochrany a podpory lidských práv a právního státu,
J.
vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva propůjčuje EU jasnější a silnější hlas ve světě a podporuje všechny typy vzájemně prospěšné spolupráce EU s důležitými mezinárodními i regionálními organizacemi, včetně spolupráce s OBSE,
1.
zdůrazňuje význam současných intenzivních diskusí o evropské bezpečnosti v rámci OBSE, NATO a EU, neboť tím, že budou potvrzeny společné hodnoty a posíleny mechanismy, lze zvýšit vzájemnou důvěru v euroatlantickém a euroasijském regionu, což povede i k posílení evropské bezpečnostní struktury;
Přínos OBSE
Průřezové otázky
2.
zdůrazňuje, že je třeba zachovat rovnováhu mezi uvedenými třemi rozměry OBSE a důsledně a komplexně je rozvíjet a přitom stavět na tom, čeho již bylo dosaženo; zdůrazňuje, že žádný z těchto rozměrů nemůže být posilován na úkor jiného; zdůrazňuje dále, že bezpečnostní hrozby a výzvy, včetně těch současných, jako je organizovaný zločin, terorismus, internetové hrozby, obchodování s lidmi a drogami, energetická bezpečnost, činnost mechanismů včasného varování a prevence a řešení konfliktů, by měly být řešeny ve všech třech rozměrech, mají-li být opravdu účinné;
3.
zdůrazňuje, že OBSE by neměla být posilována za cenu oslabování stávajících institucí a mechanismů či na úkor jejich nezávislosti, pokud ještě neproběhla jejich reforma či pokud ještě nedošlo k dohodě o alternativách, zejména činnosti Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR);
4.
vyzývá OBSE, aby dále posilovala svou kapacitu za účelem zajištění dodržování a plnění zásad a závazků přijatých zúčastněnými státy ve všech třech dimenzích, mimo jiné prostřednictvím posílení mechanismů následné činnosti;
5.
je přesvědčen, že činnosti OBSE jen prospěje, pokud bude posilována interakce a podporována součinnost s ostatními příslušnými regionálními organizacemi, a vyzývá k vytvoření jednoznačnějšího a flexibilnějšího rámce spolupráce, který tuto součinnost umožní a urychlí;
Politicko-vojenský rozměr
6.
domnívá se, že OBSE hraje zásadní úlohu při posilování bezpečnosti, přičemž vychází z jedinečné struktury smluv, závazků, norem a opatření, k nimž patří mj. Smlouva o konvenčních ozbrojených silách v Evropě (CFE), Smlouva o otevřeném nebi a Vídeňský dokument z roku 1999 o opatřeních k budování důvěry a bezpečnosti; uznává však, že politicko-vojenský rozměr se dále příliš neposunul, a to zejména v souvislosti s konfliktem v Gruzii v roce 2008, dále se nedaří účinně vyřešit dlouhotrvající konflikty na Kavkaze a v Podněsteří, došlo k pozastavení účasti na smlouvě CFE ze strany Ruska, a členské státy NATO dosud odmítají ratifikovat pozměněnou smlouvu CFE; vyzývá členské státy NATO a Ruskou federaci k ratifikaci a uplatňování stávajících smluv a k dodržování svých závazků, včetně naplňování závazků z Istanbulu z roku 1999;
7.
domnívá se, že OBSE představuje vhodný rámec pro vyjednávání o regionálních konfliktech, jež spadají do oblasti její působnosti; vyjadřuje politování nad nedostatečnou politickou vůlí EU a jejích členských států využít potenciál OBSE v této oblasti efektivnějším způsobem; vyslovuje se pro posílení nástrojů OBSE pro předcházení konfliktům; vyjadřuje politování nad neinovativním přístupem k mírovým procesům a poukazuje na to, že pokrok při řešení těchto dlouhotrvajících konfliktů by významně zvýšil důvěryhodnost OBSE a neměl by být v rámci korfského procesu přehlížen; domnívá se proto, že by tento cíl měl být řešen v závěrech summitu;
8.
bere na vědomí misi OBSE vyslanou do Podněstří (Moldavsko); vyslovuje politování nad podceňováním této mise a pozastavením odzbrojování, které probíhalo ve skladech v Kolbasně od roku 2004; připomíná pevné odhodlání EU usilovat o vyřešení podněsterského konfliktu na základě dodržování územní celistvosti a svrchovanosti Moldavské republiky; vyzývá k co nejrychlejšímu a bezpodmínečnému obnovení jednání typu 5+2; vyzývá EU k vynaložení většího úsilí o sladění německo-ruské mesebergské iniciativy se záměry mise OBSE v Podněstří;
9.
připomíná důležitou účast EU na krocích směřujících k zastavení nepřátelských akcí a na vyjednávání dohod o příměří během konfliktu v Gruzii v roce 2008 a v tomto ohledu se domnívá, že EU sehrává, stejně jako OBSE, podstatnou roli při předcházení konfliktům a napětí mezi etniky v oblasti působení OBSE a při jejich zmírňování; podtrhuje, že tyto konflikty nemají jen značný místní a regionální dopad, ale přímo ovlivňují bezpečnostní struktury EU; vyzývá k uzavření nové dohody, na jejímž základě by byla obnovena mise OBSE pro sledování dodržování míru v Gruzii vyslaná za účelem předcházení dalšímu násilí, ochrany menšin a podpory jednání, která by vedla k zajištění bezpečnosti a stability v oblasti Jižního Kavkazu;
10.
bere na vědomí úlohu, kterou OBSE sehrává v konfliktu v Náhorním Karabachu, zejména pokud jde o příměří a pokračující jednání; konstatuje, že ačkoliv není EU přímo zapojena do mírových rozhovorů Minské skupiny OBSE o konfliktu v Náhorním Karabachu, může k nim výrazně prakticky i politicky přispět tím, že toto úsilí podpoří a francouzskému spolupředsednictví skupiny udělí pověření EU, jak se uvádí v usnesení EP o potřebě vypracovat strategii EU pro oblast Jižního Kavkazu;
11.
žádá, aby byl v rámci OBSE obnoven postup omezování počtu konvenčních zbraní a odzbrojování; vyslovuje se pro zahájení jednání o dalším postupu při snižování počtu ozbrojených sil a výzbroje (CFE II); vyzývá EU a její členské státy, aby v rámci OBSE zahájily příslušné iniciativy;
12.
vyzývá EU a její členské státy, aby v rámci OBSE daly k dispozici své zkušenosti a kapacity v oblasti konverze zbrojního průmyslu a aktivně pokročily v příslušných dohodách OBSE;
13.
zdůrazňuje, že je velmi důležité, aby byla znovu vytvořena vzájemná důvěra a smysl pro společný cíl; konstatuje, že je třeba dále rozvíjet opatření k budování důvěry a bezpečnosti a přísný a účinný režim kontroly konvenčních zbraní, a za tím účelem zdůrazňuje, že je mimořádně důležité najít řešení pro krizi CFE a aktualizovat Vídeňský dokument; vítá ducha, v němž se nese prohlášení prezidenta Obamy a prezidenta Medveděva z června 2010 o budoucnosti kontroly nad konvenčními zbraněmi a budoucnosti smlouvy CFE; vítá rozhodnutí vlády USA z ledna 2010 jmenovat zvláštního vyslance pro smlouvu CFE; podporuje významnou činnost OBSE v oblasti boje proti terorismu, správy hranic a práce týkající se policie; zdůrazňuje, že tyto činnosti jsou velmi důležité, a to nejen ve Střední Asii, kde přispívají ke stabilizaci bezpečnostní situace v celém regionu;
14.
konstatuje, že rozvíjí-li EU své kapacity, nemělo by to být vnímáno jako snižování úlohy OBSE, nýbrž jako nezbytný krok ke zlepšení spolupráce rovněž mezi státy zapojenými do OBSE, a zdůrazňuje, že pravidelná setkání na nejvyšší úrovni, jakož i průběžné předávání a výměna informací a konzultace mezi EU a OBSE, by byly této spolupráci ku prospěchu;
Hospodářsko-environmentální rozměr
15.
zdůrazňuje závěry ministerské rady OBSE o strategickém dokumentu pro hospodářskou a environmentální dimenzi, v nichž se uvádí, že účinnější spolupráce členských států OBSE v boji proti hrozbám a problémům způsobeným hospodářskými a environmentálními faktory může zásadním způsobem přispět k bezpečnosti, stabilitě, demokracii a prosperitě v regionu a podtrhuje skutečnost, že hospodářské a environmentální faktory mohou být hybnou silou stávajících konfliktů;
16.
je pevně přesvědčen, že spolupráce a podpora systému včasného varování v hospodářské a environmentální oblasti (tj. otázky energetiky, obchodu, změny klimatu, zásobování vodou) mohou být způsobem, jak snižovat napětí, předcházet konfliktům, budovat důvěru a podporovat dobré sousedské vztahy a mnohostrannou regionální spolupráci na území OBSE; proto vybízí ekonomické fórum OBSE, aby tyto problémy řešilo pomocí rozvíjení schopnosti poskytovat poradenství a pomoc a účinným využíváním a snadnějším šířením odborných poznatků a zdrojů ostatních mezinárodních organizací; vyzývá Radu EU, aby na to brala ohled v průběhu korfského procesu a summitu;
17.
je toho názoru, že s ohledem na skutečnost, že nejen EU a Ruská federace, nýbrž všechny členské státy OBSE coby dovozci a vývozci energie a energetických surovin jsou na sobě vzájemně závislé, a vzhledem k tomu, že výskyt konfliktů v oblasti dodávek energie se v minulých letech v celé oblasti OBSE zvýšil, a to na úkor civilního obyvatelstva, měla by být připsána zásadní úloha dialogu v rámci energetické politiky pro celou oblast;
18.
domnívá se, že problémy v oblasti změny klimatu postihující všechny stránky života budou dlouhotrvající a tíživé, v některých regionech více než v jiných regionech; vyzývá OBSE, aby zvýšila úsilí o zmírnění následků tam, kde člověk přispěl ke globálnímu oteplování, a podporovala stabilitu a udržitelnou bezpečnost v místech, kde se s velkou pravděpodobností následky změny klimatu projeví;
Lidský rozměr
19.
zdůrazňuje, že ústředním prvkem komplexní bezpečnostní koncepce OBSE jsou lidská práva a práva menšin a základní svobody, což dokládá široké spektrum stávajících závazků a vytvořených mechanismů, které by měly být v plné míře plněny a realizovány; zdůrazňuje, že cílem korfského procesu a summitu by mělo být další posílení a plnění těchto závazků a mechanismů, jakož i navázání na ně;
20.
uznává, že ODIHR hraje zásadní úlohu při pozorování průběhu voleb, v podpoře lidských práv a demokratizace, podpoře práv menšin, a to i Romů a Sinti; zdůrazňuje úlohu a povinnosti vysokého komisaře pro národnostní menšiny při usnadňování mírového soužití menšinových komunit a předcházení etnickým sporům za použití všech nezbytných mechanismů včasného varování; vítá činnost zástupce pro svobodu sdělovacích prostředků a zvláštního zástupce a koordinátora pro boj proti obchodování s lidmi; vyzývá k aktivnímu zapojení Evropského parlamentu do činností ODIHR;
21.
vyzývá OBSE, se zvláštním ohledem na sledování průběhu voleb, jež by mělo být posíleno a přijato jako znamení důvěry v každém ze členských států OBSE, aby znovu potvrdila a chránila nezávislost úřadu ODIHR a dále posílila jeho funkci a potenciál jakožto vedoucího úřadu OBSE pověřeného sledováním průběhu voleb, s nímž Evropský parlament vyvinul v této oblasti bohatou a efektivní spolupráci; vyzývá k upevnění této spolupráce a ke koordinaci činností mezi ODIHR pracujícím v rámci OBSE a mezi Evropským parlamentem, a to pokud jde o přípravu mezinárodních pozorovatelských volebních misí vysílaných do zemí OBSE i o jejich průběh a následná opatření;
22.
vyzývá Radu, aby zajistila, že OBSE dále rozšíří a diverzifikuje činnost v rámci tohoto rozměru, a aby přitom vzala v potaz i otázky, které lze řešit s využitím současných poznatků, jako jsou opatření proti terorismu a dopad přesunů obyvatelstva včetně vnitřně přesídlených osob a uprchlíků;
Polní mise
23.
vyzývá členské státy, aby zdůraznily význam polních misí OBSE, v nichž byly získány rozsáhlé odborné poznatky a které hrají významnou úlohu v úsilí o pokrok ve všech třech dimenzích tím, že doplňují činnost delegací EU týkající se podpory demokratizačních a reformních procesů, sledování soudních řízení řešících válečné zločiny, nabádání k národnostnímu smiřování a přispívání k budování občanské společnosti, a jsou základním nástrojem včasného varování a předcházení konfliktům, a aby zajistily, že objem finančních prostředků na polní mise nebude snižován; naléhavě vyzývá EU, aby čerpala z těchto zkušeností při vlastních polních misích;
24.
bere na vědomí činnost OBSE v Kyrgyzstánu, v níž OBSE prokazuje svou schopnost rychle reagovat na krizové situace tam, kde je přítomna na místě; proto vítá rozhodnutí Stálé rady OBSE ze dne 22. července 2010 o vyslání poradní policejní mise; zdůrazňuje, že vzhledem k trvající nestabilitě v této zemi je nutná silnější a zásadnější mezinárodní přítomnost zaměřená na poskytování pomoci a podpory místním silám a na posílení činnosti policie; domnívá se, že OBSE by mohla hrát ve Střední Asii vůdčí úlohu a opět se ujmout své role v Gruzii; vyjadřuje politování nad tím, že poradní policejní mise nebyla z důvodu odporu kyrgyzské vlády vyslána dle plánu, tedy na začátku září 2010; naléhavě členské státy OBSE a kyrgyzskou vládu vyzývá, aby umožnily okamžité vyslání neutrálních a mezinárodních policejních sil do této země, podstatně zvýšily počet vyslaného personálu a zajistily, aby jejich mandát měl výkonný, nikoliv čistě poradní charakter;
Korfský proces
25.
vítá korfský proces zahájený za řeckého předsednictví OBSE, který neprodleně začalo provádět kazašské předsednictví OBSE, neboť tento proces usiluje o obnovení důvěry a o oživení úcty k zásadám OBSE, jakož i o řešení bezpečnostních otázek prostřednictvím multilaterálního dialogu a spolupráce a řešení citlivých problémů a obav všech členských států OBSE;
26.
připomíná, že tento proces následoval až po výzvě k obnovení dialogu o celoevropské bezpečnosti z června 2008 i po výzvě ze dne 8. října 2008 k modernizaci evropské bezpečnosti v rámci OBSE, a je i významnou platformou pro diskusi o otázkách uvedených v návrhu nové bezpečnostní smlouvy; domnívá se, že je třeba větší koordinace a užší spolupráce s Ruskem, jelikož má pro evropskou bezpečnost zásadní význam;
27.
domnívá se, že konečným cílem korfského procesu by mělo být posilování OBSE na základě stávajících závazků a zásad a v duchu Helsinského závěrečného aktu, aby OBSE mohla hrát významnou úlohu při řešení současných a budoucích výzev včetně pružnějšího rozhodovacího procesu a při rozsáhlých diskusích o bezpečnostních otázkách v euroatlantické a eurasijské oblasti a konkrétně přispět k jejich řešení a současně mohla zvýšit svoji viditelnost;
28.
vítá iniciativu úřadujícího kazašského předsednictví OBSE, na uspořádání summitu OBSE, který by probíhajícím diskusím o bezpečnosti v rámci OBSE a o posílení OBSE poskytl politický impuls; vyzývá Evropskou komisi a členské státy OBSE, aby Kazachstán před summitem důrazně vyzvaly k podniknutí konkrétních kroků, kterými by zajistil ochranu a dodržování základních hodnot OBSE, jako jsou lidská práva, právní stát a svoboda projevu, umožnil požívání všech druhů svobody, aniž by to bylo trestným činem a zaručil přístup ke spravedlnosti; zdůrazňuje, že k prvořadým bodům, které by měly figurovat na pořadu jednání summitu, by mělo patřit: zpřísnění předpisů pro kontrolu konvenčních zbraní, důslednější provádění závazků v oblasti lidské dimenze a posílení schopností OBSE ve všech třech dimenzích, pokud jde o podporu předcházení konfliktům, krizové řízení a obnovu po ukončení konfliktů, především v souvislosti s dlouhotrvajícími konflikty;
29.
vyzývá členské státy EU, Komisi a vysokou představitelku pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby na summitu v prosinci 2010 spolupracovaly se členy OBSE s cílem vypracovat akční plán, který by nastínil způsob postupu směřujícího ke vzniku charty pro bezpečnostní sektor v oblasti působení OBSE, a aby vydaly pověření k přípravám následného summitu, který by se uskutečnil za dva až čtyři roky;
30.
vyzývá členské státy OBSE a EU, aby na pořad jednání summitu doplnily návrh amerického viceprezidenta Bidena na mechanismus OBSE pro předcházení krizím; je zastáncem myšlenky vycházet v kontextu korfského procesu z iniciativy USA a posílit úlohu generálního tajemníka OBSE a předsedů OBSE, tedy trojice současného, předchozího a příštího předsedy, pokud jde o krizové řízení ze strany OBSE;
Úloha EU
31.
považuje činnost OBSE za velmi přínosnou a vyzývá proto k hlubšímu zamyšlení nad tím, jak by EU mohla přijmout větší zodpovědnost a účinněji se podílet na dosažení společných cílů, přičemž nástroji vhodnými k tomuto účelu v kontextu formální dohody mezi OBSE a EU by mohlo být uplatňování systému průběžného dialogu, sladění společných iniciativ i koordinace činností na místní úrovni; vyzývá Radu EU ve složení ministrů pro zahraniční věci, vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Stálou radu OBSE, aby vypracovaly mechanismus, na jehož základě by bylo možné rozšířit mezi oběma dotčenými organizacemi spolupráci, koordinaci a konzultace; vyzývá členské státy EU, Komisi a vysokou představitelku pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, aby předložily návrhy týkající se ochoty a schopnosti EU zapojit se do misí pracujících na základě pověření OBSE;
32.
vyzývá vysokou představitelku / místopředsedkyni, aby zvážila postupy spolupráce s úřadem ODIHR, které by mohla zavést plánovaná ESVČ k posílení úlohy EU při sledování průběhu voleb v oblastech působení OBSE, aniž by docházelo k jakémukoliv překrývání funkcí;
33.
domnívá se, že EU by měla prostřednictvím své vysoké představitelky pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, svých členských států a předsedy Evropské rady zajistit, aby se díky včasnému přijetí společného postoje EU k reformám OBSE výsledkem summitu stal akční plán dalších aktivit, pokud jde o posilování OBSE, zejména aktivit týkajících se předcházení konfliktům, krizového řízení a obnovy po ukončení konfliktů, přičemž je třeba mj. zajistit, aby se tyto schůzky na vysoké úrovni konaly v pravidelných intervalech, a poskytovaly tak činnosti OBSE politické impulzy; vítá novou praxi konání neformálních setkání ministrů;
34.
vítá a schvaluje formulaci a definici priorit EU v OBSE, neboť zaměření na klíčové oblasti považuje za zásadní pro to, aby byl potenciál summitu plně realizován;
35.
vybízí členské státy EU a delegaci EU ve Vídni, aby ke korfskému procesu nadále významně přispívaly; vyzývá Litvu, která bude OBSE předsedat v příštím období, aby zajistila kontinuitu a pokrok v procesu posilování OBSE;
36.
vyzývá EU, její členské státy a současné i nadcházející úřadující předsednictví OBSE, aby pokračovaly v dialogu o právním rámci OBSE a opět připomněly, že je nutné urychleně přijmout návrh Úmluvy o mezinárodní právní subjektivitě, právní způsobilosti, výsadách a imunitách, která nemá vliv na stávající závazky OBSE, ale upevňuje její identitu a postavení a současně řeší i řadu praktických problémů pracovníků této organizace, zejména pracovníků působících v krizových oblastech;
37.
domnívá se, že jeho předseda by měl být přizván k účasti na tomto summitu, a vyzývá Evropskou radu, aby toto pozvání zajistila;
38.
soudí, že s ohledem na prohlubování vztahů s OBSE by měl Parlament zvážit svou účast v Parlamentním shromáždění OBSE a posoudit, zda by bylo možné vyslat do tohoto shromáždění stálou delegaci, jejímž prostřednictvím by mohl činnosti OBSE a Parlamentního shromáždění OBSE lépe sledovat;
o
o o
39.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení místopředsedkyni Komise / vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě a Komisi, členským státům OBSE a generálnímu tajemníkovi OBSE.
