Rozpočet EU na rok 2010
Rozpočet
2010-02-08 - 12:12
Prostředky EU budou i v roce 2010 sloužit modernizaci hospodářství V prosinci uplynulého roku přijal Parlament rozpočet pro EU na rok 2010, který vykazuje 141.4 miliardy € finančních závazků. Konkrétní platby, které bude pokladnice EU letos hradit se pohybují na úrovni 122,9 miliard €. Rozpočet navrhuje Evropská komise, Evropský parlament se vyjadřuje k plánovaným výdajům a předkládá vlastní úpravy a změny, nakonec výsledný rozpočet schvaluje Rada ministrů financí z členských zemí EU. Pojďte se s námi podívat na podrobnosti …
Dohoda o rámcovém rozpočtu předpokládá, že každoročně proběhne úprava ročních výdajů EU. Po dlouhých diskuzích se v roce 2005 dohodly vlády členských zemí na rozpočtu pro období 2007-2013. Konečná dohoda se ovšem výrazně lišila od původního návrhu Evropské komise a od představ europoslanců.
Především Evropský parlament bojoval za navýšení prostředků pro potřebné unijní politiky. Nakonec byl v dubnu 2006 s Radou ministrů dojednán kompromis.
V roce 2010 bude Unie muset vyřešit ještě jeden velký rozpočtový oříšek a sice jak financovat balíček pro oživení evropského hospodářství. Na principech a hlavních prioritách souvisejících aktivit se Komise a členské země již dohodli, zbývá jen dořešit, kdo uhradí náklady ve výši 2,4 miliardy eur.
Rozpočet na rok 2010 je také poslední, který byl schválen ještě podle starých pravidel podle smlouvy z Nice. Lisabonská smlouva, která vstoupila koncem minulého roku v platnost, zahrnuje v daleko vyšší míře Parlament do spolurozhodování o téměř všech rozpočtových položkách a závazně stanovuje dlouhodobě dojednané cíle financovaných projektů a aktivit.
Kdo nakonec rozhoduje o tom, na které priority půjdou výdaje EU? Mohou poslanci ovlivnit veškeré výdaje, anebo jen určitou část? Jakou roli hraje Rada ministrů? Čtěte dál!
20080605FCS31027
Roční rozpočet unie a dlouhodobý rámec
Rozpočet se plánuje dlouho dopředu Jednoletý rozpočet Unie v podstatě sestavuje Rada a Parlament. V zájmu urychlení celého procesu a také proto, aby se předešlo rozpočtové krizi, jaké jsme byli svědky v osmdesátých letech, se rozpočet zakládá na dlouhodobém rámci, o kterém diskutují s Komisí. Plánuje se dlouhá léta dopředu. Začít počítat výdaje těsně před koncem roku by se nemuselo vyplatit.
Jednoletý rozpočet musí být v souladu s dlouhodobým rozpočtovým rámcem, který rovněž sestavuje Rada a Parlament na návrh Komise. Tento rámec nestanovuje přesná čísla, určuje ale stropy, které mohou být v daném období na určitou oblast vynaloženy. Umožňuje tedy určitou flexibilitu a počítá i s nepředpokládanými výdaji.
Současný finanční rámec pro období 2000 - 2006 byl schválen v roce 1999. Příští rok ale už se měl řídit rámcem novým. Sestavování rámce pro léta 2007 až 2013 nebylo vůbec jednoduché. Najít společné stanovisko ve všech třech institucích, tedy Radě, Parlamentu i Komisi, která předkládala návrh, vyžadovalo značné úsilí a shodu se podařilo najít až letos v dubnu.
Finanční rámec pro léta 2007 - 2013 je založen na pěti základních principech. Jsou jimi:
1. Trvale udržitelný růst: Ten počítá s celkovým rozpočtem ve výši 382 miliard eur pro následujících sedm let. Prostředky budou vynaloženy zejména na financování strukturálních fondů, vědy, výzkumu a vzdělání.
2. Ochrana a řízení přírodních zdrojů: v této oblasti se počítá s celkovou sumou 371 miliard eur, které půjdou na společnou zemědělskou politiku a na politiku životního prostředí.
3. Občané, svoboda, bezpečnost a spravedlnost: plánuje celkovou sumu 10.77 miliardy eur na spravedlnost a vnitřní věci. Peníze dále půjdou do oblastí, které se zabývají podporou evropského občanství jako jsou mezinárodní výměny mladých, podpora partnerství mezi městy a spolupráce v oblasti médií a kultury - to vše na evropské úrovni.
4. EU jako globální hráč: tento princip bude celkovou částkou 49,5 miliardy eur podporovat rozvojové země, propagovat lidská práva, zahraniční a bezpečnostní politiku a také všeobecný rozvoj sousedních zemí.
5. Na administrativní výdaje (včetně překladatelských služeb) celkově padne zhruba 5,75 procent rozpočtu, čili 49,8 miliardy eur. Dokument: Dohoda institucí EU o rozpočtové kázni (anglicky) Článek: Evropský parlament schválil dlouhodobý rozpočet EU (22.5.2006) Zpráva o interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení Zpráva o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007–2013 Evropská komise: reforma rozpočtu Informace: Rozpočet EU
Kdo rozhoduje o rozpočtu EU?
Předseda Pöttering podepisuje rozpočet
Za rozpočet, předkládání návrhů a také jeho provádění je zodpovědný výkonný orgán Evropské unie, kterým je Evropská komise. Právě ona přichází s předběžným návrhem. Než ale vůbec tento návrh vznikne, předcházejí mu dlouhé diskuze s jednotlivými odděleními. Návrh je zpravidla hotov na přelomu dubna a května.
Ještě před přijetím předběžného návrhu jedná Komise s Parlamentem. Komise mu prezentuje svojí strategii na příští rok. O té pak Parlament jedná a vyjadřuje se k ní ve zprávě připravované jedním, někdy ale i dvěma zpravodaji. Komise tak ještě před tím, než se pustí do sepisování návrhu, získá názor Parlamentu, i povědomí o tom, co je pro Parlament prioritou.
O rozpočtu pak jedná Rada a právě Evropský parlament. První čtení začíná jednáním Rady o předběžném návrhu Komise. Zpravidla v polovině roku pak na tomto základě vzniká návrh. Každému čtení předchází tzv. "trialog", tedy jednání všech tří zúčastněných institucí, které si vyměňují názory i informace, které mohou schvalování rozpočtu ovlivnit.
Po prvním čtení v Radě rozpočet analyzují speciální výbory v Parlamentu. Pokud má Parlament pocit, že je třeba návrh ještě vylepšit, může přijít s dodatky. Takto upravený návrh pak z výborů putuje do výboru pro rozpočet. Ten je pro rozpočtové otázky tím nejpovolanějším.
To už se pomalu rok přehoupnul do druhé poloviny. S přibývajícími měsíci, přibývá i práce a největší sezónu mají poslanci z výboru pro rozpočet začátkem října. Právě v této době totiž procházejí tisíce stránek dokumentů a dodatků k nim, které poskládané na sebe dosahují do výšky několika metrů. Rozpočtový výbor si všímá každého detailu v návrhu. Může navrhovat změny, odmítat škrty, které navrhla Rada, nebo sám další škrty navrhnout.
Výbor nejprve hlasuje o dodatcích a poté o celém rozpočtu. Tak vzniká zpráva Evropského parlamentu, které se pak konečně dostává před poslance. Zpráva o rozpočtu na příští rok, kterou sestavoval britský poslanec James Elles ze skupiny lidovců a evropských demokratů, přijal rozpočtový výbor 10. října. Kromě toho že, návrh může přidáváním dodatků měnit rozpočtový výbor, může do něj zasáhnout i skupina poslanců. Pokud se jich 37 shodne na změně, mohou tak učinit. Stejné právo má i poslanecký klub Parlamentu.
Poté co návrh projde prvním čtením, dostává se znovu na stůl zástupcům v Radě a začíná čtení druhé. Nyní mohou ministři společně upravit částky pro ty položky, které jsou podle evropských zákonů povinné. To se týká především výdajů na zemědělství. Pouze v této jediné oblasti pak Rada může změnit rozhodnutí, na kterém se v prvním čtení shodli poslanci.
V ostatních položkách, které nejsou povinné, má poslední slovo Parlament. Pokud ke změnám v Radě dojde, může Parlament své dodatky z prvního čtení znovu předložit ve čtení druhém. Druhé čtení se zpravidla koná v prosinci. Rozpočet na rok 2009 - Oddíl III Komise: rozpočtový rámec a priority na rok 2009 Roční politická strategie Komise na rok 2009 Grafika: Rozpočtový proces Rozpočtový výbor Parlamentu Evropská komise: Rozpočet EU
Rozpočet EU na rok 2009
Původní návrh Evropské komise pro rok 2009 předvídá výdaje ve výši 134,4 miliardy eur, což představuje navýšení o 3,1% oproti rozpočtu EU z roku 2008. Hlavní prioritou zůstává podpora dlouhodobého hospodářského rozvoje a zaměstnanost. Více než polovina rozpočtu je zaměřena na tyto priority.
Před letními prázdninami předloží členové rozpočtového výboru Parlamentu hlavní politické směrnice, podle kterých by měla probíhat nadcházející rozprava o rozpočtu. Ta se bude odehrávat v období srpen až říjen 2008. Poslanci se budou zabývat již prvním návrhem rozpočtu schváleném Radou ministrů financí na setkání 17. července 2008.
Jednou z priorit, která se rýsuje již nyní, bude zachování podpory pro chudší regionu EU. Jak uvedla zpravodajka výboru, německá sociálně demokratická poslankyně Jutta Haug, očekávají poslanci, že se dostane větší pozornosti opožděným platbám, které ještě nebyly vyplaceny dle původních harmonogramů.
Více transparentnosti v roce 2009
Poslanci požadují i letos, aby výdaje EU byly transparentní a pro veřejnost dobře pochopitelné. V rámci se současnou diskuzí o klimatických změnách a udržitelném rozvoji se dá očekávat, že se tyto témata objeví i v diskuzi o politických prioritách rozpočtu na rok 2009.
Odkup pocházejí rozpočtové prostředky EU?
Rozpočet Evropské unie je financován tak zvaných. "vlastních zdrojů". Ty jsou v současné chvíli čtyři: spotřební a dovozní daně a cla, zemědělské odvody, podíl na dani z přidané hodnoty vybírané v členských státech a příspěvky členských zemích založené na výši jejich HNP.
Pojem "vlastní zdroje" má vyjádřit, že Unie není finančně čistě závislá výhradně na příspěvcích členských zemí.
Původně podstatná část vlastních zdrojů souvisela s celní unií. Jednalo se například o dovozní cla nebo odvody na zemědělské produkty. Letos nicméně tyto položky tvořily jen necelých třináct procent celkových příjmů EU. Dalším zdrojem, který pomalu ale jistě ztrácí podíl na příjmech do evropské kasy, je podíl na DPH. Ten nyní činí asi 14 procent. Ještě v polovině devadesátých let to přitom byla více než polovina příjmů.
Od roku 1998 přibyl ke zdrojům Unie další. Je založen na výkonnosti ekonomik jednotlivých členských států. Dnes tyto zdroje činí přes sedmdesát procent unijních příjmů.
Veškeré peníze, které do Unie putují, vybírají členské státy, protože EU nemá pravomoci vybírat tyto prostředky přímo.
Všechny členské státy systém vlastních zdrojů odsouhlasily a schválily ho také národní parlamenty. Systém zároveň stanovuje strop pro tyto vlastní zdroje, který nyní dosahuje 1,24 procenta celkových příjmů. V reálu nicméně, jak už bylo uvedeno výše, se blíží spíš jednomu procentu celkového hrubého národního produktu (HNP).
Současná úprava není podle některých hlasů dokonalá a někdy je velice těžké dosáhnout shody mezi jednotlivými členy Unie. Parlament se proto snaží systém nahradit spravedlivějším a průhlednějším. V ideálním případě by ke změně mělo dojít do roku 2009. Cílem je zásadní reforma, která by umožnila financování ze skutečných vlastních zdrojů podle průhledného, spravedlivého a demokratického systému. Text Parlamentu: Budoucnost vlastních zdrojů Evropské unie Zpráva: Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Evropské unie v letech 2007-2013
Kdo přispívá nejvíce do rozpočtu EU?
Do rozpočtu Evropské unie přispívají všechny členské státy, některé ovšem více, jiné méně. Letos do unijní kasy nejvíc odvedlo Německo, následovala Francie, Velká Británie a Španělsko. Alespoň pokud jde o absolutní vyjádření.
V médiích se ale mnohem častěji setkáme s poněkud odlišným pojmem. Je jím termín "čistý plátce". Ten zohledňuje nejen to, kolik která země do rozpočtu odvede, ale i to, kolik dostane zpět prostřednictvím čerpání z evropských fondů. Na přední příčky se tak kromě výše zmíněných zemí dostává také Holandsko a Švédsko.
Sestavit takovou čistou bilanci je nicméně poměrně náročné a někdy také hodně kontroverzní. Velká část rozpočtu se totiž nevrací zpět do členských států, ale míří států mimo Unii. Peníze navíc potřebují i samotné instituce EU. Dohromady tyto položky činí víc než 13 procent rozpočtových výdajů.
Řada projektů EU míří na rozvoj zaostalých regionů. Takto vynaložené prostředky se potom připočítají té zemi, kde se daný region nachází. Když ale projekt zrealizuje firma z jiné země, připíše se dotace státu, kde daná společnost sídlí.
O nic méně zajímavá je i situace při dovozu zboží do Unie. Dovozní cla totiž od výrobce či dovozce vybírá země, přes kterou se zboží do Unie dostane. Nemusí tady ale zdaleka skončit. Peníze pak míří do unijního rozpočtu. Dovozní clo z aut, která se do Evropy dostávají například přes přístavy v Rotterdamu nebo Antverpách se automaticky převede do Bruselu a objem peněz, kterými tyto země přispívají do rozpočtu, se opticky zvýší.
A aby komplikací nebylo málo, existují ještě projekty, na kterých se podílí víc zemí. Čerpání z evropských fondů se ale připisuje jen té zemi, která celý projekt vede.
Co se stane po přijetí rozpočtu?
Za plnění rozpočtu je zodpovědná Evropská komise. V případě, že je nevyhnutelné některé položky změnit, může Komise předložit návrh na novelizaci do konce srpna příslušného rozpočtového roku. Samotné změny pak schvaluje Parlament společně s ministry členských zemí. V roce 2005 se tak rozpočet měnil celkem osmkrát.
I když na plnění rozpočtu dohlíží Komise, o využití většiny prostředků rozhodují členské státy. Prostřednictvím orgánů členských zemí a jimi zřízených agentur se tak rozhoduje až o 80 procentech rozpočtu. Stav, kdy je za plnění zodpovědná Komise, ale v reálu o něm rozhodují konkrétní vlády, europoslanci už dlouho kritizují. Navrhují proto, aby se část politické zodpovědnosti přesunula na národní vlády.
Parlament má v kontrole rozpočtového procesu velice důležitou funkci. Uděluje tzv. "rozpočtové absolutorium", kterým stvrzuje, že daná instituce plní svůj rozpočet řádně a správně určuje své příjmy a výdaje.
Celý proces startuje zprávou Evropského účetního dvora, která přesně pojmenovává nedostatky v plnění rozpočtu jednotlivých institucí. Zpráva se pak dostává na stůl parlamentnímu výboru pro rozpočtovou kontrolu. Ten si může na vysvětlení nedostatků předvolat příslušného eurokomisaře. Udělení rozpočtového provizoria může skončit se třemi různými výsledky. Absolutorium se udělí, odloží, nebo zamítne. K posledně jmenovaným variantám ale zatím došlo pouze jednou. Absolutoria se v roce 1996 nedočkala Komise pod vedením Jacquese Santera, která pak v roce 1999 odstoupila.
Během léta 2008 se bude Parlament zabývat návrhem rozpočtu pro rok 2009, Evropská rada se poprvé bude zabývat návrhem 17. července během francouzského předsednictví EU. Do konce roku by měl být rozpočet schválen jak Parlamentem, tak i Radou. Zpráva o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2006 Výbor pro rozpočtovou kontrolu (anglicky) Evropský účetní dvůr Evropská komise: rozpočet 2009 Přehled článků o rozpočtové tematice
CS
1
PHOTO
20080612PHT31444.jpg
CS
2
PHOTO
20061109PHT12446.jpg
CS
3
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2006/c_139/c_13920060614en00010017.pdf
CS
7
LINK
http://ec.europa.eu/budget/reform/issues/issues_cs.htm
CS
8
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?id=153&language=CS
CS
9
PHOTO
20080612PHT31447.jpg
CS
12
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?id=46&pageRank=7&language=CS
CS
13
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=BUDG&language=CS
CS
14
LINK
http://ec.europa.eu/budget/index_en.htm
CS
18
LINK
/activities/committees/homeCom.do?body=CONT&language=CS
CS
19
LINK
http://www.eca.eu.int/
CS
20
LINK
http://ec.europa.eu/budget/index_en.htm
CS
21
LINK
/news/archive/search/generalSearch.do?productTypeBean.productTypeString=STO&productTypeBean.productTypeString=FCS&topicBean.topicString=034&topicBean.topicString=035&topicBean.topicString=036&language=CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060517STO08359 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0150 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A6-2005-0153 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0175 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0174 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0098 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0224 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0109 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
