4. 10. 2010 SPOLEČNÝ NÁVRH USNESENÍ předložený v souladu s čl. 110 odst. 4 jednacího řádu
a nahrazující návrhy usnesení předložené skupinami:
PPE ( B7‑0541/2010 )
S&D ( B7‑0542/2010 )
ALDE ( B7‑0543/2010 )
Verts/ALE ( B7‑0544/2010 )
GUE/NGL ( B7‑0545/2010 )
o Světovém dni boje proti trestu smrti
Eduard Kukan
,
Andrzej Grzyb
,
Laima Liucija Andrikienė
,
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
,
Monica Luisa Macovei
,
Cristian Dan Preda
,
Jacek Protasiewicz
za skupinu PPE
Richard Howitt
,
Véronique De Keyser
,
Ana Gomes
,
Raimon Obiols
,
Maria Eleni Koppa
,
Marc Tarabella
za skupinu S&D
Marietje Schaake
,
Edward McMillan-Scott
,
Ramon Tremosa i Balcells
,
Graham Watson
,
Sarah Ludford
,
Anneli Jäätteenmäki
,
Leonidas Donskis
,
Norica Nicolai
,
Marielle De Sarnez
,
Louis Michel
za skupinu ALDE
Barbara Lochbihler
,
Heidi Hautala
,
Nicole Kiil-Nielsen
,
Frieda Brepoels
,
Raül Romeva i Rueda
,
Ulrike Lunacek
,
Michail Tremopoulos
,
Bart Staes
,
Franziska Keller
,
Keith Taylor
,
Jan Philipp Albrecht
za skupinu Verts/ALE
Marie-Christine Vergiat
,
Søren Bo Søndergaard
,
Rui Tavares
,
Bairbre de Brún
za skupinu GUE/NGL
Fiorello Provera
PE450.364v01-00 } PE450.365v01-00 } PE450.366v01-00 } PE450.367v01-00 } PE450.368v01-00 } RC1 Usnesení Evropského parlamentu o Světovém dni boje proti trestu smrti
Evropský parlament ,
– s ohledem na Protokol č. 6 k Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod týkající se zrušení trestu smrti ze dne 28. dubna 1983,
– s ohledem na Druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech ze dne 15. prosince 1989 usilující o zrušení trestu smrti,
– s ohledem na svá předchozí usnesení o zrušení trestu smrti, zejména na usnesení ze dne 26. dubna 2007 o iniciativě pro všeobecné moratorium na trest smrti Úř. věst. C 74E, 20.3.2008, s. 775.
,
– s ohledem na své usnesení ze dne 26. listopadu 2009 o právech menšin a používání trestu smrti v Číně Přijaté texty , P7_TA(2009)0105 .
, usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o trestu smrti v Nigérii Úř. věst. C 16E, 22.1.2010, s. 71.
, usnesení ze dne 17. června 2010 o popravách v Libyi Přijaté texty , P7_TA(2010)0246 .
, usnesení ze dne 8. července o Severní Koreji Přijaté texty , P7_TA(2010)0290 .
, usnesení ze dne 22. října 2009 o Íránu Přijaté texty , P7_TA(2009)0060 .
, usnesení ze dne 10. února 2010 o Íránu Přijaté texty , P7_TA(2010)0016 .
a ze dne 8. září 2010 o lidských právech v Íránu, zejména pak o případech Sakíne Muhammadí Áštíáníové a Zahry Bahrámíové Přijaté texty , P7_TA(2010)0310 .
,
– s ohledem na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 62/149 ze dne 18. prosince 2007, která vyzývá k uvalení moratoria na výkon trestu smrti, a na rezoluci Valného shromáždění OSN č. 63/168 ze dne 18. prosince 2008, která vyzývá k uplatňování rezoluce Valného shromáždění č. 62/149 z roku 2007,
– s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN ze dne 11. srpna 2010 o moratoriích na výkon trestu smrti (A/65/280),
– s ohledem na zprávu generálního tajemníka OSN ze dne 16. července 2010 o otázce trestu smrti, která byla vypracována pro patnácté zasedání Rady pro lidská práva (A/HRC/15/19),
– s ohledem na projev vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyně Komise na téma politiky v oblasti lidských práv, který dne 16. června 2010 přednesla na plenárním zasedání a v němž připomněla, že zrušení trestu smrti na celém světě je prioritou EU i jejím hlavním osobním cílem,
– s ohledem na prohlášení předsedy EP Jerzyho Buzka ze dne 19. října 2009, v němž důrazně apeloval na zrušení trestu smrti,
– s ohledem na závěrečné prohlášení 4. světového kongresu proti trestu smrti konaného ve dnech 24. až 26. února 2010 v Ženevě, které vyzývá k všeobecnému zrušení trestu smrti,
– s ohledem na rezoluci Africké komise pro lidská práva a práva národů z roku 2008, rezoluci Parlamentního shromáždění OBSE o moratoriu na výkon trestu smrti z roku 2009 a na další regionální iniciativy, např. činnost Meziamerického výboru pro lidská práva,
– s ohledem na revidované a aktualizované znění obecných zásad EU týkajících se trestu smrti přijaté Radou dne 16. června 2008,
– s ohledem na Světový den boje proti trestu smrti a na vyhlášení Evropského dne boje proti trestu smrti, který se každoročně slaví dne 10. října,
– s ohledem na článek 2 Listiny základních práv Evropské unie,
– s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že Evropská unie se výrazně angažuje v boji za zrušení trestu smrti na celém světě a usiluje o všeobecné uznání této zásady,
B. vzhledem k tomu, že EU je předním institucionálním aktérem v boji proti trestu smrti na celém světě a tato činnost je klíčovou prioritou její vnější politiky v oblasti lidských práv; vzhledem k tomu, že EU je i hlavním dárcem poskytujícím po celém světě pomoc organizacím občanské společnosti, které usilují o zrušení trestu smrti,
C. vzhledem k tomu, že trest smrti je tím nejkrajnějším krutým, nelidským a ponižujícím trestem, který porušuje právo na život zakotvené ve Všeobecné deklaraci lidských práv, a že vazební podmínky osob odsouzených na smrt se rovnají mučení, což je nepřijatelné pro státy dodržující lidská práva,
D. vzhledem k tomu, že různé studie ukázaly, že trest smrti nemá žádný vliv na vývoj počtu násilných trestných činů,
E. vzhledem k tomu, že je prokázáno, že k trestu smrti jsou odsuzovány v první řadě znevýhodněné skupiny obyvatel,
F. vzhledem k tomu, že ustanovení protokolů č. 6 a 13 Evropské úmluvy o ochraně lidských práv zakazují členským státům Rady Evropy uplatňovat trest smrti,
G. vzhledem k tomu, že EU usiluje o uvalení moratoria na výkon trestu smrti třetími zeměmi a, až přijde vhodná doba, jeho úplné zrušení a také o ratifikaci příslušných mezinárodních nástrojů OSN a dalších nástrojů (zejména Druhého opčního protokolu k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech, který stanoví zrušení trestu smrti),
H. vzhledem k tomu, že trest smrti je jednou z tematických priorit pro poskytování pomoci v rámci Evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (EIDHR), z něhož bylo od roku 1994 po celém světě financováno více než 30 projektů souhrnnou částkou přesahující 15 milionů EUR,
I. vzhledem k tomu, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost je k uzavírání obchodních dohod a obecně mezinárodních dohod se třetími zeměmi zapotřebí souhlasu EP,
J. vzhledem k tomu, že statut Mezinárodní trestního soudu, jakož i Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii, Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu, Zvláštního soudu pro Sierra Leone, zvláštních porot pro závažné trestné činy v Dillí a ve Východním Timoru a zvláštní soudní komory Kambodži vyhrazuje trest smrti pro válečné zločiny, zločiny proti lidskosti a genocidu, které mezinárodní společenství klasifikuje jako nejzávažnější trestné činy a které jsou v soudní pravomoci těchto orgánů,
K. vzhledem k tomu, že v letech 2007 a 2008 přijalo Valné shromáždění OSN historické rezoluce č. 62/149 a 63/168, které vyzývají k uvalení moratoria na výkon poprav na celém světě a jejichž konečným cílem je zrušení trestu smrti, a v tomto ohledu zdůrazňuje skutečnost, že počet zemí, které tyto rezoluce podporují, vzrostl a že rezoluce č. 63/169 proto byla přijata naprostou většinou členů, kdy 106 zemí bylo pro, 46 proti a 34 se zdrželo hlasování,
L. vzhledem k tomu, že na 4. světovém kongresu proti trestu smrti, který se v únoru 2010 konal v Ženevě, byly státy, které trest smrti fakticky neuplatňují, vyzvány k jeho zrušení de j ure , státy, které jej zrušily, k začlenění tématu všeobecného zrušení trestu smrti do svých mezinárodních vztahů, a mezinárodní a regionální organizace k podpoře všeobecného zrušení tohoto trestu přijetím usnesení o moratoriu na výkon poprav,
M. vzhledem k tomu, že 154 států světa zrušilo trest smrti de jure nebo de facto , z čehož 96 států jej zrušilo za veškeré trestné činy, osm jej zachovalo pouze pro výjimečné zločiny, jako jsou například válečné zločiny, šest států uvalilo moratorium na výkon poprav a 44 států jej zrušilo de facto (tj. tyto země nejméně v posledních deseti letech nevykonaly žádnou popravu nebo mají závaznou povinnost trest smrti nepoužívat),,
N. vzhledem k tomu, že více než 100 států, které se dosud nezřekly trestu smrti, zakázalo popravy mladistvých delikventů; zdůrazňuje však, že několik zemí i nadále popravuje dětské delikventy, což je hrubým porušením mezinárodního práva a zejména čl. 6 odst. 5 Mezinárodního paktu o občanských a politických právech, a že Írán zadržuje ve vazbě nejvyšší procento mladistvých,
O. vzhledem k tomu, že v současnosti jsou po celém světě potvrzeny desítky případů evropských občanů, kteří se nacházejí v cele smrti nebo jimž hrozí poprava, a v tomto ohledu zdůrazňuje, že je naléhavě třeba upevnit a posílit evropskou reakci na možné popravy evropských občanů,
P. vzhledem k tomu, že dne 23. března 2010 předseda Státní dumy Ruské federace Boris Gryzlov na setkání se členy monitorovací komise Parlamentního shromáždění Rady Evropy v Moskvě prohlásil, že Rusko neratifikovalo protokol č. 6 k Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod týkající se trestu smrti kvůli hrozbě teroristických útoků v této zemi,
Q. vítaje skutečnost, že kyrgyzský parlament dne 11. února 2010 ratifikoval Druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o lidských a občanských právech, jehož cílem je zrušení trestu smrti, a že dne 21. května 2010 prozatímní vláda Kyrgyzstánu zveřejnila konečný návrh ústavy, který mimo jiné zakazuje trest smrti a který byl nyní schválen,
R. vzhledem k tomu, že trest smrti i nadále uplatňuje 43 zemí světa, přičemž nejvíce poprav bylo vykonáno v Číně, Íránu a Iráku; vzhledem k tomu. že jen v Číně bylo vykonáno přibližně 5 000 poprav, což představuje 88 % všech poprav na světě; vzhledem k tomu, že v Íránu bylo popraveno nejméně 402 osob, v Iráku nejméně 77 osob a v Saudské Arábii minimálně 69 osob;
S. vzhledem k tomu, že v Íránu se stále uděluje trest smrti ukamenováním, což je to v rozporu s Druhým opčním protokolem k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech,
T. vzhledem k tomu, že severokorejské orgány systematicky provádí veřejné popravy a soudní systém je podřízen státu, a vzhledem k tomu, že trest smrti je udělován za celou řadu protistátních trestných činů, jejichž seznam je v trestním zákoníku pravidelně rozšiřován, a občané, včetně dětí, jsou nuceni účastnit se veřejných poprav,
U. vzhledem k tomu, že v Japonsku jsou zadržené osoby, jejich příbuzní a právníci až do osudného dne udržováni v nevědomosti,
V. vzhledem k tomu, že prezidentská rada Iráku nedávno schválila trest smrti v případě nejméně 900 vězňů, mezi nimiž jsou také ženy a děti,
W. vzhledem k tomu, že Bělorusko je poslední evropskou zemí, která doposud uplatňuje trest smrti; vzhledem k tomu, že jak Parlamentní shromáždění Rady Evropy, tak Evropská unie opakovaně naléhaly na Bělorusko, aby zrušilo trest smrti; vzhledem k tomu, že podrobnosti o trestu smrti jsou v Bělorusku tajné, existují vážné pochybnosti o spravedlivém průběhu procesů, a vzhledem k tomu, že podle trestního zákoníku je poprava vykonána zastřelením a neveřejně, přičemž správa vězeňského zařízení o jejím výkonu informuje soudce, který posléze informuje příbuzné; vzhledem k tomu, že tělo popraveného není předáno příbuzným ani jim není sděleno místo, kde byl pohřben,
X. vzhledem k tomu, že trest smrti existuje ve 35 z 50 států, které tvoří Spojené státy americké, i když ve čtyři z nich nebyla od roku 1976 vykonána žádná poprava; vzhledem k tomu, že počet poprav v roce 2009 vzrostl na 52 v důsledku ukončení faktického moratoria, které bylo v platnosti od září 2007 do května 2008, ačkoli počet trestů smrti, které byly ve Spojených státech amerických uděleny, již sedmým rokem klesá , a to na 106 případů,
Y. vítá skutečnost, že některé státy včetně Montany, Nového Mexika, New Jersey, New Yorku, Severní Karolíny a Kentucky přijaly opatření proti trestu smrti, která zahrnují moratorium na výkon poprav nebo zrušení tohoto trestu, a zároveň odsuzuje popravy Teresy Lewisové z Virginie a Hollyho Wooda z Alabamy, které byly vykonány přes důkazy o tom, že oba dva byli mentálně zaostalí, a připomíná případy Mumii Abu-Jamala v Pennsylvánii a Troye Davise v Georgii, kteří čekají na výkon trestu smrti,
1. opakuje, že již dlouhou dobu kategoricky nesouhlasí s trestem smrti za jakýchkoli okolností, a znovu zdůrazňuje, že zrušení trestu smrti přispívá ke zvýšení lidské důstojnosti a k postupnému posilování lidských práv;
2. odsuzuje všechny popravy bez ohledu na to, kde k nim dochází; důrazně vyzývá EU a její členské státy, aby prosazovaly uplatňování rezoluce OSN o všeobecném moratoriu na trest smrti s cílem dosáhnout jeho úplného zrušení ve všech státech, v nichž se trest smrti dosud uplatňuje; vyzývá Radu a Komisi, aby přijaly opatření s cílem postupně omezit používání tohoto trestu a zároveň trvaly na tom, aby byl vykonáván v souladu s minimálními mezinárodními normami; vyjadřuje hluboké znepokojení nad udělováním trestu smrti nezletilým osobám a duševně postiženým nebo mentálně retardovaným osobám a vyzývá k jejich okamžitému a naprostému ukončení,
3. naléhavě vyzývá EU, aby v rámci úsilí o zrušení trestu smrti využívala všechny své dostupné nástroje v oblasti diplomacie, pomoci a spolupráce;
4. vyzývá státy, které uplatňují trest smrti, aby uvalily okamžité moratorium na výkon poprav; dále vyzývá země, jako je Čína, Egypt, Írán, Malajsie, Súdán, Thajsko a Vietnam, aby vydaly oficiální statistiky uplatňování trestu smrti na svém území; zároveň vyzývá Severní Koreu, aby okamžitě a natrvalo zastavila veřejné popravy; vyzývá Japonsko, aby vnesla světlo do systému uplatňování trestu smrti;
5. vybízí státy, které trest smrti nezrušily, aby dodržovaly opatření chránící práva osob, jimž hrozí trest smrti, jak stanoví ochranná opatření Ekonomické a sociální rady OSN; vyzývá Radu a Komisi, aby naléhaly na zbývající země, které dosud nepodepsaly a neratifikovaly Druhý opční protokol k Mezinárodnímu paktu o občanských a politických právech, aby tak učinily, a také na členské státy, které dosud nepodepsaly protokol č. 13 k Evropské úmluvě o lidských právech o trestu smrti, aby jej podepsaly;
6. vyzývá členské státy OBSE, zejména Spojené státy a Bělorusko, aby okamžitě uvalily moratorium na výkon poprav;
7. vyzývá Kazachstán a Lotyšsko, aby změnily ustanovení ve svých právních předpisech, která dosud umožňují za některé trestné činy udělovat za výjimečných okolností trest smrti;
8. důrazně vybízí členské státy EU a všechny delegace, které se v letech 2007 a 2008 podílely na rezolucích Valného shromáždění OSN , aby na 65. zasedání Valného shromáždění OSN předložily v rámci meziregionální aliance třetí rezoluci o trestu smrti, které bude prioritně požadovat:
– zrušení „státního tajemství“ ohledně trestu smrti;
– zapojení zvláštního vyslance, který by nejen monitoroval situaci a vyvíjel nátlak za účelem zlepšení transparentnosti v systémech uplatňování trestu smrti, ale také se nadále snažil přesvědčit ty, kteří doposud uplatňují trest smrti, aby přijali postoj OSN ohledně moratoria na popravy s cílem zrušit trest smrti;
– stanovení hranice, kdy se jedná o „nejzávažnější zločiny“, aby se trest smrti uplatňoval v souladu se zákony;
9. vyzývá země OBSE, aby přiměly Úřad pro demokratické instituce a lidská práva a mise OBSE, aby ve spolupráci s Radou Evropy prováděly osvětovou činnost namířenou proti používání trestu smrti, jež by byla zaměřena zejména na sdělovací prostředky, pracovníky orgánů činných v trestním řízení, tvůrce politik a širokou veřejnost;
10. vyzývá země OBSE, v nichž se trest smrti dosud zachovává, aby s informacemi týkajícími se trestu smrti nakládaly transparentním způsobem, poskytovaly veřejnosti informace o totožnosti osob odsouzených k trestu smrti nebo popravených osob a statistické údaje o uplatňování trestu smrti v souladu s povinnostmi, jež ukládá OBSE;
11. naléhavě vyzývá Radu a Komisi, aby zejména s ohledem na zřízení ESVČ vydaly pokyny pro komplexní a účinnou evropskou politiku v oblasti trestu smrti s ohledem na desítky potvrzených případů, kdy evropským občanům hrozí trest smrti ve třetích zemích – tyto pokyny by měly zahrnovat důrazné a posílené mechanismy, pokud jde o systém identifikace, poskytování právní pomoci, zákonné zásahy EU a diplomatických zastoupení;
12. i nadále podporuje činnost nevládních organizací, které usilují o zrušení trestu smrti, včetně organizací jako jsou Hands Off Cain, Amnesty International, Penal Reform International, Světová koalice proti trestu smrti a Mezinárodní helsinská federace pro lidská práva, Sant’Egidio a Reprieve; vítá a podporuje doporučení týkající se nástrojů EU v boji proti trestu smrti, jež byla vypracována na 12. fóru EU a nevládních organizací o lidských právech;
13. bere na sebe závazek sledovat otázku trestu smrti, upozorňovat příslušné orgány jednotlivých zemí na konkrétní případy a rovněž posoudit případné iniciativy a mise sloužící k tomuto účelu v zemích, v nichž se trest smrti dosud zachovává, s cílem dosáhnout toho, aby vládní orgány uvalily moratorium na výkon poprav a následně tento trest zcela zrušily;
14. žádá Radu a Komisi, aby při uzavírání dohod se zeměmi, které dosud uplatňují trest smrti nebo nepodepsaly moratorium s cílem trest smrti zrušit, důrazně tyto země nabádaly, aby takto učinily;
15. žádá, aby vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyně Komise a členské státy i nadále vystupovaly jednomyslně a uvědomovaly si, že hlavním politickým obsahem tohoto usnesení musí být přijetí celosvětového moratoria, které představuje zásadní krok ke zrušení trestu smrti;
16. vyzývá zejména vysokou představitelku Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku / místopředsedkyni Komise, aby ukázala, jak velkou politickou prioritu představuje trest smrti, tím, že bude na tuto problematiku poukazovat v rámci politických kontaktů se zeměmi, které trest smrti doposud uplatňují, a také tím, že bude pravidelně vlastním jménem intervenovat za ty, kterým hrozí bezprostředně poprava;
17. připomíná, že úplné zrušení trestu smrti zůstává i nadále jedním z hlavních cílů politiky EU v oblasti lidských práv; domnívá se, že tohoto cíle může být dosaženo pouze na základě úzké spolupráce mezi státy, vzděláváním, osvětou a účinnými a účelnými kroky;
18. vyzývá v tomto ohledu k regionální spolupráci; upozorňuje například na to, že Mongolsko v lednu 2010 formálně uvalilo na trest smrti moratorium a v důsledku tohoto kroku nyní několik zemí, v nichž se trest smrti dosud uděluje, posuzuje ústavnost tohoto trestu;
19. vyzývá Radu a Komisi, aby identifikovaly, jakým způsobem by bylo možné zlepšit provádění a účinnost pokynů EU týkajících se trestu smrti v rámci následujícího přezkumu politiky lidských práv, zejména s ohledem na revizi pokynů plánovou v roce 2011;
20. vyzývá Radu a Komisi, aby Světový a Evropský den proti trestu smrti využily mimo jiné k tomu, aby poukázaly na případy Sakine Muhammadí Áštíáníové, Zahry Barhámíové, Mumii Abu-Jamala, Troye Davise, Olega Griškovcova, Andreje Burdyka, Ibráhíma Hamídího, Suliamona Olyfemiho a Siti Zainaby Binti Duhri Rupaové;
21. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států EU, generálnímu tajemníkovi OSN, předsedovi Valného shromáždění OSN a vládám členských států OSN.
