Parlament chce zlepšit psychiku Evropanů
Veřejné zdraví
2006-09-06 - 13:42
Evropský parlament naléhá na zlepšení duševního zdraví obyvatel Evropské unie. Aspoň jedno závažné duševní onemocnění prodělá během svého života každý čtvrtý Evropan; velkou depresí každoročně onemocní 18,4 milionů dospělých do 65 let. Život si každoročně vezme 58 000 občanů Unie; o sebevraždu se jich pokusí desetinásobek. Europoslanci proto zdůrazňují naléhavou potřebu reformovat a zkvalitnit služby v oblasti duševního zdraví. Využívání klecových lůžek Parlament označuje za nehumánní postup.
EP schválením zprávy Johna BOWISE (EPP-ED, UK) vítá Zelenou knihu Evropské komise o duševním zdraví. Zelená kniha stanovuje tři hlavní cíle: podporu duševního zdraví, zlepšení duševního zdraví a prevenci duševních poruch. Europoslanci vyzývají Komisi, aby předložila návrh směrnice o duševním zdraví v Evropě a ochraně a respektování občanských a základních práv osob trpících duševní poruchou.
Klecová lůžka a dědictví minulosti
Parlament zároveň "naléhá na Komisi, aby podpořila pokračující reformy v každém členském státě, v němž docházelo ke zneužívání psychiatrie nadměrným podáváním léků nebo užíváním izolace či nehumánních postupů, jako jsou např. klecová lůžka nebo nadměrné používání uzavřených místností, zejména v nových členských státech" .
Parlament navíc zdůrazňuje, že "v některých nových členských státech ukazatele duševního zdraví zpravidla směřují na špatnou stranu, protože podávají důkazy o množství sebevražd, násilí a závislostí, zejména na alkoholu". EP dále poukazuje na to, že tyto země "zdědily nevyhovující systém péče o duševní zdraví a rozsáhlé ústavy psychiatrické a další péče, což vede k nárůstu sociálního vyloučení a stigmatizace, zatímco zde zároveň existuje nedostatek veřejných sociálních služeb, které by měly být začleněny do všeobecných systémů zdravotnictví a sociální ochrany".
Zohlednění hlediska pohlaví
Parlament se rovněž domnívá, že v Zelené knize nebylo řádně zohledněno hledisko pohlaví. Do každé budoucí strategie se navíc mají zahrnout osoby s poruchami učení, neboť podle poslanců čelí podobným problémům jako osoby s duševními poruchami - "včetně vyloučení ze společnosti, institucionalizace, nedodržování lidských práv, diskriminace, stigmatizace a nedostatku podpory pro sebe a své rodiny a své pečovatele".
EP dále mj. uznává, že muži a ženy mohou mít různé potřeby týkající se duševního zdraví a vyzývá k důkladnějšímu zkoumání zejména souvislosti mezi nucenou ústavní péčí a sebepoškozováním a vyšší mírou předepisování psychotropních léků u žen. Podnět mj. zdůrazňuje, že "představy, jak má vypadat tělo dívek a žen, které společnost vytváří, ovlivňují jejich duševní zdraví a jejich psychický stav, což způsobuje zejména častější výskyt poruch příjmu potravy".
Partnerství s nemocnými
Všechny příští návrhy Komise, týkající se duševního zdraví, by také podle poslanců měly vycházet z partnerství a konzultace s osobami, které prošly nebo procházejí duševním onemocněním, jejich rodinami a pečovateli a nevládními organizacemi, hájícími jejich práva, sdruženími rodinných příslušníků a dalšími zúčastněnými stranami. Má se tak více posílit soudržnost a podporovat vytváření sítí mezi rodinnými příslušníky psychiatrických pacientů.
Pečlivé zacházení s pojmy
Parlament dále zdůrazňuje potřebu pečlivého zacházení s pojmy jako "duševní onemocnění" , "duševní poruchy" , "závažná duševní nemoc" a "porucha osobnosti" . Kromě dětí, zaměstnanců, starších osob a znevýhodněných členů společnosti se mají opatření podle poslanců zaměřit i na osoby s vážnými duševními chorobami, dlouhodobě a nevyléčitelně nemocné, zdravotně postižené, vězně, etnické a jiné menšiny, bezdomovce, přistěhovalce, osoby s nejistým pracovním místem a nezaměstnané. Komise má věnovat pozornost také agresi, rozhodujícím činitelům agresivního jednání a jeho psychologickým důsledkům.
Reforma služeb v oblasti duševního zdraví
Služby v oblasti duševního zdraví je podle europoslanců třeba reformovat tak, aby byly založeny na kvalitní domácí péči podporované komunitou nebo v chráněném zařízení s přístupem k řádné zdravotní a sociální péči. Služby v této oblasti se podle podnětu navíc mají pravidelně sledovat a hodnotit, aby byla zajištěna zástupní péče pro osoby s duševními problémy a jejich pečovatele, centrální přístup ke službám v oblasti zdraví, k sociální péči, bydlení, odborné přípravě, dopravě, sociálním dávkám a dalším službám. Tato opatření by rovněž měla být podpořena celou řadou ústavních služeb pro akutní, chronické nebo bezpečnostní potřeby "ale vždy za nezávislé kontroly každé osoby, která je nucena setrvat v ústavní péči".
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupil Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL), podle něhož je duševní zdraví "předpokladem pro intelektuální a emoční naplnění a integraci jedince do společnosti" . BOWISOVA zpráva podle tohoto poslance za KSČM "velmi dobře identifikuje základní problémy v oblasti duševního zdraví, které staví do širších souvislostí a nabízí prostor k zamyšlení nad otázkami tak palčivými jako je stigmatizace duševně chorých, způsob jejich léčby a genderové rozdíly, které jsou právě v otázce duševního zdraví tak markantní". Kromě důrazu na prevenci uvítal zmínku o genderových rozdílech; pozornost všech lékařů a politiků, ale i široké veřejnosti si podle něj zasluhuje i téma stigmatizace nemocných.
2006-09-04 John BOWIS Evropská lidová strana (Křesťanští demokraté) a Evropští demokraté Velká Británie
Postup: Podnět Rozprava: 5. 9. 2006 Hlasování: 6. 9. 2006
20060901IPR10238 Zpráva o zlepšení duševního zdraví obyvatelstva. Na cestě ke strategii duševního zdraví pro Evropskou unii
CS
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
