P7_TA-PROV(2012)0013
Kosmická strategie Evropské unie sloužící občanům
A7-0431/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. ledna 2012 o kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům ( 2011/2148(INI) )
Evropský parlament,
–
s ohledem na znění hlavy XIX Smlouvy o fungování Evropské unie, článku 189 o politice výzkumu a technologického rozvoje a o politice v oblasti vesmíru, který zmiňuje zejména vypracování evropské politiky pro oblast vesmíru k podpoře vědeckého a technického pokroku, průmyslové konkurenceschopnosti a provádění politik Unie,
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
–
s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 Úř. věst. C 236 E, 12.8.2011, s. 57.
,
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. října 2010 nazvané „Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace – konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu“ ( KOM(2010)0614 ),
–
s ohledem na své usnesení ze dne 9. března 2011 o průmyslové politice pro éru globalizace Přijaté texty P7_TA(2011)0093 .
,
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 nazvané „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ ( KOM(2011)0152 ),
–
s ohledem na závěry Komise ze dne 31. března 2011 nazvané „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“,
–
s ohledem na bílou knihu Komise ze dne 11. listopadu 2003 s názvem „Vesmír: nová evropská hranice rozšiřující se Unie – akční plán realizace evropské vesmírné politiky“ ( KOM(2003)0673 ),
–
s ohledem na rozhodnutí 2004/578/ES ze dne 29. dubna 2004 o uzavření rámcové dohody mezi Evropským společenstvím a Evropskou kosmickou agenturou Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 63.
,
–
s ohledem na zprávu Komise nazvanou „Střednědobý přezkum evropských programů družicové navigace“ ( KOM(2011)0005 ),
–
s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2011 o střednědobém přezkumu evropských programů družicové navigace: hodnocení provádění, budoucí výzvy a perspektivy financování Přijaté texty P7_TA(2011)0265 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007 o financování evropského programu družicové navigace (Galileo) na základě interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 a víceletého finančního rámce pro období 2007–2013 Úř. věst. C 146E, 12.6.2008, s. 226.
,
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. června 2011 s názvem „Rozpočet – Evropa 2020“ ( KOM(2010)0500 ),
–
s ohledem na nařízení (ES) 683/2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) Úř. věst. L 196, 24.7.2008, s. 1.
,
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES): dbáme o bezpečnější planetu“ ( KOM(2008)0748 ),
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti (GMES): úkoly a další kroky v oblasti vesmírné složky“ ( KOM(2009)0589 ),
–
s ohledem na nařízení (EU) 911/2010 ze dne 22. září 2010 o Evropském programu monitorování Země (GMES) a jeho počátečních provozních činnostech (2011–2013) Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 1.
,
–
s ohledem na nařízení (EU) 912/2010 o zřízení Agentury pro evropský GNSS Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 11.
,
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Akční plán pro aplikace globálního družicového navigačního systému (GNSS)“ ( KOM(2010)0308 ),
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro dopravu a cestovní ruch ( A7-0431/2011 ),
A.
vzhledem k tomu, že článek 189 SFEU svěřuje Evropské unii výslovnou úlohu vypracovat vesmírnou politiku za účelem podpory vědeckého a technického pokroku, průmyslové konkurenceschopnosti a provádění jejích politik;
B.
vzhledem k tomu, že vesmírná politika je klíčovým prvkem strategie Evropa 2020 a je nedílnou součástí vůdčí iniciativy v oblasti průmyslové politiky;
C.
vzhledem k tomu, že družicové komunikační služby v současnosti již slouží orgánům státní správy i občanům EU;
D.
vzhledem k tomu, že tato politika podporuje cíle inteligentní ekonomiky, která je udržitelná a inkluzivní, neboť vytváří vysoce kvalifikovaná zaměstnání a poskytuje obchodní odbytiště, stimuluje inovace a zlepšuje blahobyt a bezpečnost občanů;
E.
vzhledem k tomu, že vesmír má pro Evropu strategický význam a představuje klíčový předpoklad pro nezávislost jejího rozhodování a její činnosti;
F.
vzhledem k tomu, že evropský vesmírný průmysl vytváří konsolidovaný obrat ve výši 5,4 miliardy EUR a zaměstnává více než 31 000 vysoce kvalifikovaných pracovníků;
G.
vzhledem k tomu, že evropské odvětví družicové komunikace představuje prvek, který má klíčový význam pro zachování zdravě fungujícího evropského vesmírného průmyslu, neboť více než polovina obratu evropského průmyslu závisí na výrobě a zprovozňování telekomunikačních družic;
H.
vzhledem k tomu, že Evropský parlament vždy plně podporoval evropský globální družicový navigační systém (GNSS), zaváděný prostřednictvím programů Galileo a EGNOS, jehož cílem je zlepšit každodenní život evropských občanů, zajistit samostatnost a nezávislost Evropy a získat významný podíl na celosvětovém trhu s vyspělými technologiemi, jenž závisí na družicové navigaci;
I.
vzhledem k tomu, že v současné době je EU závislá na americkém globálním systému určování polohy (GPS) s přibližně 7 % HDP hodnoty činností, jež jsou na tento systém odkázány, a vzhledem k tomu, že program Galileo má ve srovnání s americkým systémem GPS nabízet zjevné výhody, konkrétně větší přesnost, globální integritu, ověřování a záruku služby, a že má zajišťovat strategickou samostatnost Evropské unie; uvědomuje si, že program Galileo může mít velký význam pro zvýšení konkurenceschopnosti a kvality mnoha služeb v Evropě;
J.
vzhledem k tomu, že z důvodu rostoucích nákladů programu, mimo jiné v důsledku nepřesných odhadů nákladů a strategií řízení nákladů, umožňuje současný rozpočet financovat pouze zavedení počáteční operační schopnosti;
K.
vzhledem k tomu, že Komise předložila návrh na financování programu Galileo ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020, avšak tento rámec nezahrnuje financování programu GMES, čímž je budoucnost tohoto programu vážně ohrožena;
L.
vzhledem k tomu, že před přijetím rozhodnutí o zvýšení finančního závazku z rozpočtu Unie v příštím víceletém finančním rámci musí Komise předložit jasné a podrobné posouzení všech případných technických variant a s nimi souvisejících nákladů a přínosů programu Galileo i programu GMES;
M.
vzhledem k tomu, že program GMES je rovněž stěžejním evropským programem, jehož cílem je sloužit evropským občanům jako zdroj geografických informací, které budou moci využívat veřejné instituce při provádění politik, k nimž patří řízení z hlediska ochrany životního prostředí, řízení rizik a ochrana občanů; vzhledem k tomu, že program GMES by měl zaručovat kontinuální přístup k informacím o životním prostředí a bezpečnosti vycházejícím z infrastruktur pro pozorování ve vesmíru a in situ a co nejlépe přitom využívat zdroje, které jsou dostupné v Evropě;
N.
vzhledem k tomu, že k aspektům klíčovým pro úspěšnou vesmírnou politiku patří trvalé fungování konkurenceschopného vesmírného průmyslu na špičkové technologické úrovni, který bude podporovat velkoryse koncipovaný program výzkumu a vývoje a doplňkové aktivity, výzkum vesmíru, zabezpečení vesmírné infrastruktury a mezinárodní spolupráce;
O.
vzhledem k tomu, že pro dosažení cílů evropské vesmírné politiky je nutné – jak upozorňuje Komise – zajistit nezávislý přístup do vesmíru;
P.
vzhledem k tomu, že evropské průmyslové know-how má klíčový význam pro úspěšnou vesmírnou politiku a že v oblasti evropské integrace a konkurenceschopnosti hrají zásadní úlohu hlavní evropské programy;
Cíle evropské kosmické strategie
1.
vítá sdělení Komise nazvané „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ jako první krok ke globální a uživateli inspirované politice Evropské unie pro oblast vesmíru, jež bude sloužit zájmům jejích občanů, jejím politikám a diplomacii; domnívá se, že Evropská unie by své úsilí měla zaměřit na rozvoj návazných služeb spojených s využíváním vesmíru, které by měly přínos pro občany a jejichž cílem by bylo přispět ke zlepšení tvorby politických opatření a jejich provádění; domnívá se, že vhodné využívání vesmírných programů, jako jsou programy Galileo and GMES, by mohlo v zúčastněných odvětvích významně snížit náklady a přinést výhody regionům a místním komunitám;
2.
považuje za významné, aby vesmírná politika byla realistickou politikou, jejímž cílem bude zlepšení každodenního života evropských občanů, vytvoření podmínek pro nový hospodářský růst, posilování inovačního potenciálu a podpora vědeckého pokroku na světové úrovni; zdůrazňuje, že vesmírná řešení, jež se opírají se o nejmodernější technologie a konkurenceschopnou evropskou průmyslovou základnu, jsou nezbytná pro schopnost vyrovnat se s významnými společenskými problémy současnosti, jako jsou přírodní katastrofy, zdroje a monitorování klimatu, pro rozvoj v odvětví telekomunikací a pro podporu příslušných aplikací v oblasti politik týkajících se změny klimatu, územního plánování, řízení z hlediska ochrany životního prostředí, zemědělství, námořní bezpečnosti, rybolovu a dopravy;
3.
konstatuje, že družicové sítě hrají významnou úlohu, pokud jde o dosažení úplného pokrytí EU širokopásmovým internetem do roku 2013, čímž přispívají k plnění cílů digitální agendy EU;
4.
vítá záměr Komise vypracovat vesmírnou politiku, která bude odpovídat konkrétním potřebám dílčích průmyslových odvětví; zdůrazňuje v této souvislosti, že do koordinace této politiky by neměla být zapojena pouze Evropská kosmická agentura (ESA) a členské státy, ale i Evropský parlament;
5.
domnívá se, že Evropská unie je odpovědná za koordinaci a konsolidaci vnitrostátních politik a programů v oblasti vesmíru s cílem zavést ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami koherentní evropský přístup; zdůrazňuje, že tento přístup by měl usilovat o podporu solidní, konkurenceschopné a nezávislé evropské průmyslové základny a měl by konsolidovat průmyslovou politiku, jež bude schopna ve střednědobém i dlouhodobém výhledu koncipovat, vyvíjet, vypouštět, provozovat a využívat vesmírné systémy, a to včetně finančních a právních mechanismů;
6.
vítá cíle strategie týkající se posílení evropské vesmírné infrastruktury a větší podpory výzkumu s cílem zvýšit technologickou nezávislost evropské průmyslové základny, podpořit plodné prolínání vesmírného sektoru a dalších průmyslových odvětví a stimulovat inovaci jakožto hybnou sílu evropské konkurenceschopnosti;
7.
konstatuje však, že prioritní kroky jsou sice ve sdělení Komise dobře stanoveny, nicméně zčásti zůstávají poněkud nejasné; zdůrazňuje, že by měly být upřesněny a že by mělo být provedeno posouzení všech technických variant a souvisejících nákladů, rizik a výhod a sociálních dopadů, včetně veškerých možných dopadů na průmyslovou základnu Evropské unie a na evropskou průmyslovou politiku; upozorňuje, že evropský vesmírný program by se měl zaměřovat především na oblasti, ve kterých vzniká evropská přidaná hodnota, a měl by předcházet tříštění úsilí do mnoha směrů či duplikaci činností, které již provádí agentura ESA;
8.
zdůrazňuje, že v souvislosti s vesmírnou politikou je nezbytné zajistit jasné řízení, včetně optimálního využívání dovedností, které jsou v Evropě k dispozici, a účinné mechanismy dohledu a koordinace s cílem harmonizovat priority a zajistit řádné řízení zdrojů pocházejících z vnitrostátních fondů a z Evropské unie, z agentury ESA a dalších agentur, jejichž činnost se týká vesmíru a má význam pro EU;
9.
konstatuje, že v průběhu sedmi zasedání Rady pro vesmír, jež se dosud konala, byla doprava v Evropě zmíněna pouze jednou, a navíc letmo, a že význam, který má vesmírná politika pro dopravu, nebyl v jednáních Rady pro vesmír – jak ukazují výsledky těchto jednání – podrobněji zohledněn;
10.
zdůrazňuje, že je třeba lépe chápat závislost zásadních odvětví na vesmíru, a vybízí členské státy a Komisi, aby propagovaly význam vesmírného sektoru;
11.
připomíná, že odvětví dopravy hraje klíčovou úlohu při dosahování cílů EU 20-20-20 v oblasti emisí CO2 a spotřeby energie a cílů strategie Evropa 2020, a že bez účinného odvětví dopravy nelze dosáhnout udržitelného růstu;
12.
je přesvědčen, že kosmická strategie Evropské unie je nezbytná, má-li být zaručeno, že vesmírná technologie plně podpoří bezpečnější a účinnější řízení dopravy a její kontrolu, a to ve všech druzích dopravy;
13.
souhlasí s Komisí, že si Evropa musí udržet nezávislý přístup do vesmíru, aby byla schopna dosáhnout cílů, které si stanovila v oblasti provádění své vesmírné politiky, a mohla mít i nadále prospěch z přínosů spojených s vesmírnými aplikacemi; vybízí proto Komisi, aby předložila konkrétní návrhy pro strategickou oblast nosných raket a věnovala této oblasti v rámci průmyslové politiky ve vesmírném sektoru zvláštní pozornost;
14.
podtrhuje zvláštní význam, který mají v kontextu vesmírné politiky nosné rakety, a zdůrazňuje, že vzhledem ke kritické finanční situaci, s níž se odvětví nosných raket na celém světě potýká, je třeba v tomto ohledu vyslat na evropské úrovni čerstvý politický impuls;
Stěžejní projekty Galileo a GMES
15.
považuje program Galileo za stěžejní program Evropské unie a první světový systém družicové navigace vyvinutý pro civilní účely, který by Unii mohl umožnit stát se nezávislou ve strategicky významné oblasti;
16.
žádá Komisi, aby řádně dopracovala legislativní a finanční rámec, zejména s ohledem na stanovení finančního rámce pro období 2014–2020, stejně jako přístup k účinnému řízení, služby systému Galileo a pravidla odpovědnosti; zdůrazňuje v tomto ohledu, že má-li být systém Galileo plně zprovozněn a máme-li být připraveni na jeho plné využívání, je nutné:
–
stanovit zásady pro řízení budoucích činností systému Galileo,
–
racionalizovat celkovou organizační strukturu programu;
17.
je přesvědčen, že počáteční operační schopnost, jež bude moci poskytovat počáteční služby, by měla být dosažena nejpozději do roku 2014, neboť je třeba zajistit, aby se program Galileo skutečně stal pro výrobce přijímačů druhým vzorovým modelem GNSS; vítá vypuštění dvou operačních ověřovacích orbitálních družic, k němuž došlo dne 21. října 2011 na evropském kosmodromu v Kourou;
18.
je přesvědčen, že dosažení plné operační schopnosti, založené na rozmístění 27 družic a přiměřeném počtu náhradních družic a odpovídající pozemní infrastruktuře, je základní podmínkou pro dosažení přidané hodnoty programu Galileo z hlediska ověřování, vysoké přesnosti a nepřetržitého fungování, a tudíž sklízení hospodářských a společenských přínosů; obává se, že by program Galileo mohl přijít o svou vůdčí pozici, pokud nebude včas dokončen a pokud nebude jeho komercializace a internacionalizace služeb prováděna vhodným způsobem; domnívá se, že přesvědčit uživatele a investory o dlouhodobém závazku EU je možné pouze zřetelnou a jednoznačnou podporou dosažení plné operační schopnosti ze strany všech evropských orgánů a institucí;
19.
domnívá se, že finanční plán, jenž má být přijat pro program Galileo, musí být vypracován takovým způsobem, aby zajišťoval splnění dlouhodobých požadavků a kontinuitu, včetně provozních výdajů, výdajů na údržbu a výměnu dílů;
20.
naléhavě žádá Komisi a Agenturu EU pro evropský GNSS, aby mnohem více usilovaly o zvýšení informovanosti o GNSS mezi potenciálními uživateli a investory, podporovaly využívání služeb založených na GNSS a vymezily a propojily poptávku po těchto službách v Evropě;
21.
je pevně přesvědčen, že další finanční prostředky pro GNSS mohou být zajištěny pouze tehdy, pokud se u politických představitelů a široké veřejnosti výrazně zvýší informovanost o nákladech a přínosech GNSS pro hospodářství a společnost EU; vítá zavedení konkrétních iniciativ, jako je každoroční soutěž o nejlepší návrhy Galileo Masters;
22.
upozorňuje, že systém EGNOS ztělesňuje reálný a provozuschopný projekt; je přesvědčen, že je nezbytné tento program plně docenit a konkrétně využívat jeho aplikace; upozorňuje, že je důležité, aby systém EGNOS s ohledem na upevnění společného trhu pokrýval celou EU, a zdůrazňuje, že tento systém je třeba rozšířit i na oblasti jižní, východní a jihovýchodní Evropy, Středomoří, Afriky a Arktidy;
23.
zdůrazňuje, že programy Galileo a EGNOS jsou důležité pro budování jednotného evropského nebe a další rozvoj bezpečného a nákladově efektivního řízení letecké dopravy v Evropě; v zájmu realizace obou programů proto vyzývá k vypracování ctižádostivého a pevného harmonogramu a k zavedení stabilního financování výzkumu a inovací, což zajistí technologický pokrok a růst průmyslové kapacity a usnadní přístup k financování malým a středním podnikům, neboť se jedná o nezbytné podmínky pro včasné zahájení fungování jednotného evropského nebe, jež představuje zásadní strategický krok na cestě směrem k další evropské integraci a k posílení evropského společného trhu;
24.
je přesvědčen, že k realizaci programu výzkumu uspořádání letového provozu jednotného evropského nebe (SESAR) je strategicky nezbytné podporovat využívání programů EGNOS a Galileo v civilním letectví, zejména během přistávacích manévrů a na malých letištích;
25.
vyzývá členské státy, aby opětovně potvrdily své závazky vůči vesmírným projektům EU, jako je program SESAR, neboť tyto projekty budou životně důležité pro budoucí růst a pracovní místa v mnoha dalších odvětvích;
26.
žádá, aby Komise a členské státy zaručily transparentnost financování a spolupráci mezi strategiemi vojenského a civilního využívání vesmíru;
27.
zdůrazňuje, že programy Galileo a EGNOS jsou zásadně důležité pro účinné a ekologicky udržitelné řízení silniční dopravy, systémy výběru poplatků za užívání silnic, systém eCall a systémy sledování v reálném čase a pro budoucí digitální tachografy;
28.
zdůrazňuje, že v rámci systémů družicového pozorování a navigace by měl být prioritou dohled nad přepravou nebezpečného a znečišťujícího zboží;
29.
má za to, že program GMES je rovněž jedním ze stěžejních programů Evropské unie, který plní zásadní úlohu při monitorování Země; zdůrazňuje význam přínosu programu GMES pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 a pro podporu růstu, „zelené“ ekonomiky a dlouhodobých investic do technologií a infrastruktury; znovu potvrzuje význam programu GMES jako zásadního nástroje v boji proti změně klimatu a zhoršování životního prostředí; konstatuje, že díky získávání a analýze informací na celostátní, regionální a celosvětové úrovni umožní program GMES získávání přesných a užitečných údajů pro sledování atmosféry, moří a souše, civilní ochranu, prevenci rizik, systémy včasného varování, krizové řízení a operace obnovy po ekologických či přírodních katastrofách nebo katastrofách způsobených člověkem, námořní a pobřežní dohled, rozvoj zemědělství, vodní a půdní hospodářství a regionální plánování, s využitím inovativních technologií environmentálního hodnocení a podávání zpráv, které dokáží kombinovat vesmírné údaje a údaje in situ;
30.
naléhá na Komisi, aby dopracovala právní rámec a předložila návrh účinného řízení jednotlivých úrovní vývoje a řízení programu, jenž bude vycházet z odborných znalostí, jimiž disponují veřejné subjekty v EU – mimo jiné agentury EU – a soukromý sektor, za účelem vývoje a koordinace uživateli inspirovaných služeb; naléhá na Komisi a další instituce, aby začlenily financování programu GMES do víceletého finančního rámce na období 2014–2020; znovu připomíná, že zahrnutí financování programu GMES do víceletého finančního rámce by zabránilo promarnění investic, které byly dosud vynaloženy v rámci sedmého rámcového programu na výzkum v oblasti služeb a informací; poukazuje na to, že neexistence plánu financování dlouhodobé ekonomické podpory bude znamenat znehodnocení dosavadních investic; domnívá se, že žádat členské státy, aby i nadále nesly náklady na rozvoj a roční provoz tohoto programu by vedlo k dlouhodobě vyšším nákladům, rozdílům v přístupu k výsledným informacím a výhodám pro evropské občany, k pravděpodobnému dočasnému pozastavení programu, následnému přerušení kontinuity přijímání údajů, a nakonec k závislosti na mimoevropských strukturách výzkumu vesmíru, což by přivedlo související průmyslová odvětví do obtížné ekonomické situace;
31.
zdůrazňuje, že náklady na program GMES byly již pokryty do roku 2013 ve výši celkem 3 miliard EUR (přibližně 2,3 miliardy EUR na družice a 700 milionů EUR na související služby) a že průměrné provozní náklady tohoto programu v období 2014–2020 se odhadují na 850 milionů EUR ročně; vyzývá Komisi, aby podporovala partnerství veřejného a soukromého sektoru a přilákala ze soukromého sektoru více kapitálu;
32.
vyzývá Komisi, aby navrhla dlouhodobý plán řízení a finanční plán, jenž bude založen na posouzení všech možností, a aby vytvořila systém provozní organizace, který zabezpečí řádné řízení tohoto programu a poskytování údajů jednotlivými službami, aby bylo možné navázat na dosavadní úspěšnost tohoto programu a splnit jeho cíl dosáhnout od roku 2014 plné funkčnosti; domnívá se, že tato opatření musí doprovázet společná evropská politika pro nakládání s údaji, která zajistí otevřený přístup k existujícím údajům a jejich dostupnost; považuje za důležité vypracovat dohody, které mají být uzavřeny s vnitrostátními agenturami, s cílem maximalizovat interoperabilitu, kontinuitu a řízení systému; považuje za nezbytné zajistit, aby se rozlišovalo na jedné straně mezi vědeckým využíváním a obchodním využíváním a na straně druhé mezi činnostmi agentury ESA v oblasti vývoje a činnostmi v oblasti realizace, provozu a vývoje systémů, které vyžadují evropské struktury a specifické kompetence;
33.
uznává sociální přínos pro uživatele služeb programu GMES, pro něž je kontinuita a udržitelnost nezbytností, mají-li maximálně využít infrastruktur pro pozorování, které program nabízí;
Bezpečný vesmír pro dosažení cílů bezpečnosti a obrany
34.
podporuje diskuse vedené v Komisi o posílení bezpečnostní složky programu GMES, pokud jde o ostrahu hranic, podporu vnější činnosti Evropské unie, monitorování moří, složité mimořádné situace, humanitární pomoc, civilní ochranu atd., s přihlédnutím k citlivosti zpracovávaných údajů a k potřebě chránit soukromí a další práva občanů;
35.
domnívá se, že vesmírná politika by měla rovněž zahrnovat politiky týkající se bezpečnosti kritické evropské vesmírné infrastruktury a bezpečné obnovy zařízení, která byla vyřazena z provozu; je si vědom rostoucí závislosti evropského hospodářství, politik a společnosti na vesmírné infrastruktuře a zdůrazňuje, že vesmírná infrastruktura má zásadní význam pro posílení autonomie evropského rozhodování; domnívá se, že k ochraně kritické evropské vesmírné infrastruktury proti nebezpečí vzájemného střetu kosmických lodí či nárazům „vesmírného smetí“, předmětů pohybujících se ve větší blízkosti Země a též proti rizikům spojeným s vesmírnou meteorologií by přispělo vytvoření evropského systému získávání poznatků o situaci ve vesmíru; zastává názor, že vytváření veškerých nových evropských programů by mělo být založeno na stávajících kapacitách, dovednostech a infrastruktuře, které si již vyžádaly investice všech členských států, a na rozvoji chybějících kapacit;
36.
domnívá se, že maximální využívání družicových komunikačních služeb bude přímo podporovat konkurenceschopnost evropského zpracovatelského průmyslu, posílí evropskou průmyslovou základnu a přispěje ke splnění následujících klíčových politických cílů:
–
dosáhnout pokrytí celé EU širokopásmovým internetovým připojením, včetně služeb nové generace, jelikož družicové sítě jsou podstatnou složkou souboru technologií potřebných k dosažení cílů evropské digitální agendy,
–
budovat udržitelnou, bezpečnou a inteligentní pozemní, námořní i leteckou dopravu,
–
maximalizovat přínos EU k programům spolupráce s rozvojovými zeměmi a zvýšit přínos EU k dosažení rozvojových cílů tisíciletí,
–
zajistit odpovídající roli EU při řešení budoucích katastrof v rámci EU i za jejími hranicemi;
Stimulace výzkumu a inovací
37.
domnívá se, že jestliže má být Evropská unie schopna jednat samostatně a disponovat konkurenceschopným vesmírným průmyslem, jenž bude schopen za rovných podmínek konkurovat neevropským podnikům, potřebuje solidní znalostní a technologickou základnu, která umožní co nejlépe využívat aplikace v oblasti vesmíru ve prospěch jejích občanů; zdůrazňuje zásadní význam právního, správního a finančního rámce pro investice průmyslu do výzkumu a inovací; domnívá se, že Evropská unie musí vynakládat investice, které Evropě zaručí přístup do vesmíru a k orbitální infrastruktuře;
38.
zdůrazňuje význam strategie výzkumu a inovací v oblasti vesmírné politiky, která zajistí technologický pokrok, rozvoj průmyslu a konkurenceschopnost EU a rovněž povede k vytvoření nových pracovních míst v EU; domnívá se, že evropská politika výzkumu a vývoje v oblasti vesmíru musí zajistit, aby byly k dispozici potřebné technologie s náležitou úrovní vyspělosti a požadovanou mírou nezávislosti a za podmínek hospodářské soutěže; vyzývá Komisi, aby vypracovala strategický harmonogram s cílem zajistit soulad mezi úsilím vyvinutým Evropskou unií v oblasti výzkumu a vývoje a úsilím, jež vyvinuly agentura ESA a členské státy v oblasti nezbytných technologií, dovedností a dvojích zdrojů potřebných k dosažení konkurenceschopnosti, nezávislosti Evropy, získání přístupu na mezinárodní trhy a omezení rizik pro evropské programy;
39.
považuje za nezbytné zavést mechanismy a programy, jež budou stimulovat trh s aplikacemi a službami odvozenými od programů Galileo/EGNOS a GMES i odvětví telekomunikací a služeb, která společně využívají různých vesmírných služeb, aby účinně reagovaly na požadavky občanů;
40.
dále se domnívá, že pro posílení evropské nezávislosti a konkurenceschopnosti je nezbytné si za přijatelných podmínek zachovat autonomii přístupu do vesmíru a upřednostňovat používání evropských nosných a dopravních zařízení a ověřovat stabilitu operačního a průmyslového uspořádání, pokud jde o plnění společných požadavků, a vybízí proto Komisi, aby předložila konkrétní návrhy pro odvětví strategických nosných zařízení a mj. věnovala tomuto odvětví zvláštní pozornost v rámci politiky vesmírného průmyslu;
41.
vyzývá Komisi, aby se náležitě zabývala finančními a praktickými požadavky v budoucích rámcových výzkumných programech; domnívá se zejména, že by mělo dojít k integraci výzkumu a vývoje aplikací v oblasti vesmíru, jež mají klíčový význam jako technologie přinášející nové možnosti v různých oblastech odvětvového výzkumu, jako je změna klimatu, životní prostředí, doprava, zemědělství atd., a jež by neměly být odděleny v samostatné tematické oblasti vesmíru;
42.
žádá Komisi, aby ve spolupráci s agenturou ESA prozkoumala možnosti využití vesmíru a poukázala na potenciální náklady a zisky; v tomto ohledu se domnívá, že by bylo vhodné vyvinout společnou strategii s mezinárodními partnery prostřednictvím dohody o spolupráci založené na obecném konsensu všech zúčastněných stan, s přiměřenými příspěvky z Evropské unie;
Mezinárodní spolupráce
43.
opakuje, že mezinárodní spolupráce pro mírové účely je základní hodnotou Evropské unie a je samotným středem jejích politik; domnívá se, že mezinárodní spolupráce by měla podporovat evropskou technologii, infrastrukturu a služby, vědeckou, technickou a průmyslovou excelenci, optimální přístup k údajům pro evropské uživatele, sdílení znalostí a interoperabilní vývoj aplikací užitečných k řešení velkých společenských problémů, před nimiž Evropa a svět v současné době stojí; poukazuje na to, že Evropská unie by měla zaujímat v oblasti využití vesmíru vedoucí postavení a udržovat si na světové úrovni významnou strategickou úlohu, zejména v rámci mezinárodních jednání o systému získávání poznatků o situaci ve vesmíru a výzkum vesmíru; zdůrazňuje, že úsilí v oblasti vesmírné politiky by mohlo být zefektivněno prostřednictvím průmyslové spolupráce a sdílení investic do velkých programů, jako je Mezinárodní vesmírná stanice (ISS);
44.
zdůrazňuje, že je důležité, aby byla zajištěna adekvátní role EU při řešení budoucích katastrof v EU i za jejími hranicemi;
45.
vyzývá Komisi, aby spolu s členskými státy a agenturou ESA vypracovala mezinárodní strategii spolupráce s cílem posílit v oblasti politiky využívání vesmíru dialog se strategickými partnery (Spojené státy, Ruská federace a Japonsko) a prozkoumala možnost zahájit podobný dialog s rozvíjejícími se zeměmi, jako je Čína, Indie a Brazílie;
46.
připomíná tvůrcům politik Evropské unie, že větší část světových institucionálních trhů není bohužel otevřena mezinárodní hospodářské soutěži a že plánovaná mezinárodní hospodářská soutěž musí být založena na podmínkách, jež budou umožňovat spravedlivé obchodování;
47.
poukazuje na to, že mezinárodní spolupráce je sice žádoucí, a to zejména v oblasti výzkumu, ale musí být vzájemná a oboustranně prospěšná; vyjadřuje politování nad tím, že institucionální trhy našich hlavních konkurentů v oblasti využití vesmíru jsou uzavřené zahraničním podnikům, včetně evropských podniků;
Vztahy mezi Evropskou unií a agenturou ESA
48.
připomíná, že podle článku 189 SFEU má Evropská unie navázat náležité vztahy s agenturou ESA s cílem definovat vzájemnou odpovědnost a zabránit překrývání úloh a investic;
49.
domnívá se, že rostoucí zapojení Evropské unie do činností vesmírného odvětví vyžaduje nově definovat vztahy s agenturou ESA a vnitrostátními agenturami, jež budou zohledňovat skutečnost, že technické a plánovací odborné znalosti agentury ESA a vnitrostátních agentur jsou zásadní pro udržení technologických kapacit a konkurenceschopnosti evropského průmyslu na vysoké úrovni, a že by se Evropská unie mohla soustředit na provozování, rozvoj a pokračující fungování vesmírných systémů, které potřebuje, a na mezinárodní rozšiřování trhů a požadavky uživatelů;
50.
vyzývá Komisi, aby ve vztahu k organizacím, které jednají jejím jménem, plnila svou funkci vedoucího politického orgánu a orgánu dohledu;
o
o o
51.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
