P7_TA(2009)0028
Summit G-20 v Pittsburgu
B7-0082 , 0083 a 0086/2009
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. října 2009 o summitu G-20 konaném ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburgu
Evropský parlament
, –
s ohledem na prohlášení hlav států přijaté po skončení pittsburského summitu skupiny G-20 konaného ve dnech 24. a 25. září 2009,
–
s ohledem na prohlášení hlav států vydané na summitu skupiny G-20 v Londýně (globální plán obnovy a reformy), a na jejich deklarace o posílení finančního systému a o poskytování zdrojů prostřednictvím mezinárodních finančních institucí ze dne 2. dubna 2009,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2009 o londýnském summitu skupiny G-20 konaném dne 2. dubna 2009 Přijaté texty, P6_TA(2009)0330 .
,
–
s ohledem na prohlášení vydané na summitu skupiny G-20 o finančních trzích a světové ekonomice ve Washingtonu dne 15. listopadu 2008,
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. dubna 2009 nazvané "Podpora rozvojových zemí při zvládání krize" ( KOM(2009)0160 ),
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. srpna 2009 názvané "Překročit HDP: měření pokroku v měnícím se světě" ( KOM(2009)0433 ),
–
s ohledem na svá usnesení o změně klimatu, a zejména na usnesení ze dne 4. února 2009 nazvané "2050: Budoucnost začíná dnes – Doporučení pro budoucí integrovanou politiku EU na ochranu klimatu" Přijaté texty, P6_TA(2009)0042 .
a na usnesení ze dne 11. března 2009 o strategii EU pro souhrnnou dohodu o změně klimatu v Kodani a o přiměřeném financování politiky v oblasti změny klimatu Přijaté texty, P6_TA(2009)0121 .
,
–
s ohledem na usnesení Mezinárodní organizace práce (MOP) ze dne 19. června 2009 nazvané "Zotavení se z krize: globální pakt o pracovních místech",
–
s ohledem na rozvojové cíle tisíciletí Organizace spojených národů a na závazky členských států k poskytování pomoci při potírání hladu a chudoby,
–
s ohledem na prohlášení vydané na neformálním zasedání hlav států a předsedů vlád EU v Bruselu dne 17. září 2009 nazvané "Dohodnutý přístup pro summit skupiny G-20 v Pittsburghu",
–
s ohledem na závěrečnou zprávu Komise pro měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku o alternativních ukazatelích,
–
s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že proces hospodářské obnovy dosud nebyl dokončen; vzhledem k tomu, že řešení rostoucí nezaměstnanosti zůstává nejvýznamnějším a nejnaléhavějším úkolem; vzhledem k tomu, že Evropská unie v červenci 2009 čelila 9,5% nezaměstnanosti, čímž dosáhla maxima za posledních deset let, a že se očekává další zvyšování počtu nezaměstnaných,
B.
vzhledem k tomu, že má-li být opětovně zajištěn nástup hospodářského růstu, je nutné především obnovit soukromou poptávku; vzhledem k tomu, že pro dosažení výrazného hospodářského růstu, který bude vyvážený a trvalý, je nutné zásadně pokročit při provádění reforem,
C.
vzhledem k tomu, že by bylo vhodné využít současné hospodářské potíže jako příležitost k prosazování lisabonských a göteborských cílů a k připomenutí závazku bojovat proti nezaměstnanosti a změně klimatu, snížit spotřebu energie a vytvořit strategii EU, která zajistí přechod od krizového řízení k dlouhodobě udržitelné hospodářské obnově,
D.
vzhledem k tomu, že k současné krizi do velké míry přispěly značné nedostatky v regulaci a dohledu spolu s lehkomyslným, nezodpovědným a riskantním chováním některých finančních institucí, jakož i přebytky likvidity v důsledku laxní měnové politiky v některých částech světa,
E.
vzhledem k tomu, že pro hospodářství má klíčový význam lepší mezinárodní koordinace, a že má-li se zabránit jakýmkoli protekcionistickým tendencím, je třeba navázat intenzivní multilaterální spolupráci; vzhledem k tomu, že politická nečinnost může finanční instituce svádět k tomu, aby se jejich jednání vrátilo do starých kolejí,
F.
vzhledem k tomu, že vedoucí představitelé zemí G-20 nesou společnou zodpovědnost za zmírnění sociálního dopadu krize, a to zejména v rozvojových zemích, které byly vážně zasaženy vedlejšími účinky této krize,
G.
vzhledem k tomu, že offshorová centra znemožňují finanční regulaci a představují překážku pro dosažení rozvojových cílů tisíciletí,
Obecné poznámky: obnovení hospodářského růstu
1.
vítá dohody uzavřené na summitu skupiny G-20, včetně závazku, že nebudou předčasně ukončena stimulační opatření; se znepokojením však konstatuje, že veřejný dluh a rozpočtové schodky prudce narůstají; zdůrazňuje, že je důležité co nejrychleji ozdravit veřejné finance a zajistit dlouhodobou fiskální udržitelnost, nechceme-li nadměrně zatížit budoucí generace; důrazně žádá, aby se nyní vypracovaly účinné "strategie odchodu", které budou uplatněny, jakmile to obnova umožní;
2.
domnívá se, že je zapotřebí nových ukazatelů a účetních rámců pro udržitelný rozvoj mimo rámec HDP, aby bylo možno změřit prosperitu a dopad lidské činnosti na životní prostředí, a aby tedy sloužily jako vodítka usnadňující orientaci a hodnocení celosvětové obnovy;
3.
zdůrazňuje, že mezi priority musí patřit dosažení výrazného a udržitelného růstu reálné ekonomiky, zajištění řádného fungování kapitálových trhů a poskytování úvěrů, zachování a podpora zaměstnanosti a ochrana lidí, zejména těch nejchudších a nejzranitelnějších, před negativními dopady krize;
4.
vítá skutečnost, že se summit skupiny G-20 zabýval otázkou světové nerovnováhy, která je základní příčinou finanční krize; zdůrazňuje, že má-li se v budoucnu zabránit opakování finanční krize, je třeba řešit její zásadní příčiny (včetně nadměrných obchodních schodků a přebytků), které se zdaleka neomezují jen na oblast bankovnictví, regulace finančního systému či institucionální správy; domnívá se, že má-li být odpověď na tuto krizi účinná a mnohostranná, je nezbytné v mnohostranných rámcích řešit příčiny nerovnováhy směnných kurzů a kolísavé ceny komodit;
5.
lituje však, že vedoucí představitelé zemí G-20 nevyhodnotili zásadní nedostatky regulace a dozoru, které stály na počátku finanční krize, což by umožnilo zabránit opakování stejných chyb v regulaci a dozoru, a tudíž i další podobné krizi; lituje, že vedoucí představitelé zemí G-20 nedosáhli žádného pokroku v oblasti financování celosvětového boje proti změně klimatu;
6.
vítá, že bylo potvrzeno úsilí o dosažení rozvojových cílů tisíciletí a závazků v rámci oficiální rozvojové pomoci, včetně pomoci v oblasti obchodu, úlev v zadluženosti a závazků přijatých v Gleneagles;
7.
vítá skutečnost, že se vedoucí představitelé zemí G-20 dohodli na vypracování mezinárodního rámce pro zdanění finančních transakcí, a vyzývá, aby v tomto ohledu bylo dosaženo rychlého pokroku tak, aby se finanční sektor spravedlivou měrou podílel na úsilí o hospodářskou obnovu a rozvoj, neboť náklady plynoucí z krize zatím nesou daňoví poplatníci, ostatní občané a veřejné služby;
Pracovní místa
8.
vítá rozhodnutí vedoucích představitelů zemí G-20 učinit z důstojných pracovních míst klíčový prvek obnovy a reformy a je obzvláště potěšen dohodnutou úlohou pro MOP;
9.
vítá závazek vedoucích představitelů zemí G-20 bojovat proti dopadům krize na zaměstnanost na mezinárodní úrovni a posílit podporu poskytovanou těm nejbezbrannějším, neboť jsou to právě oni, kdo je krizí nejvíce postižen a kdo nejvíce potřebuje, aby byla přijata společná opatření; v této souvislosti vítá vytvoření Globálního systému včasného varování před zranitelností vůči otřesům (
Global Impact Vulnerability Alert System
);
10.
žádá, aby se závazek mezinárodního společenství promítl do konkrétních kroků a aby byl skutečně uplatňován, zejména podporováním robustního programu na vytváření pracovních míst v oblasti ekologie;
11.
souhlasí s tím, že je důležité budovat rámec budoucího hospodářského růstu, který by byl zaměřen na zaměstnanost, a učinit z podpory důstojných pracovních míst ústřední prvek plánů obnovy;
12.
vítá globální pakt o pracovních místech MOP a vyzývá k jeho urychlenému uplatňování, především prostřednictvím vytvoření anticyklického fondu pro pracovní místa na mezinárodní úrovni a přijetí ctižádostivých balíčků fiskálních opatření, které by podporovaly vytváření nových pracovních míst a zachování míst již existujících za pomoci účinných pracovních služeb, silné sociální politiky na podporu zranitelných skupin obyvatel a zaručením kupní síly minimálních mezd;
13.
zdůrazňuje, že ratifikace a uplatňování úmluv MOP jsou v tomto ohledu klíčové, a žádá, aby byly tyto úmluvy začleněny do dohod Světové obchodní organizace o obchodu; vyzývá také k dalšímu posílení spolupráce mezi klíčovými mezinárodními organizacemi;
14.
podporuje iniciativy zaměřené na nové typy finančních služeb, jako například mikrofinancování, jejichž cílem je zlepšit přístup nejchudších osob k finančním službám;
15.
zdůrazňuje, že je důležité podporovat sociální dialog na všech úrovních, což umožní zabránit deflaci mezd a zajistit růst mezd, který by odpovídal růstu produktivity;
Posílení finančního dohledu a regulace
16.
vítá skutečnost, že ministři financí a guvernéři centrálních bank v zemích skupiny G-20 byli vyzváni, aby sjednali dohodu o mezinárodním rámci pro reformu těchto kritických oblastí ve finančním sektoru:
–
vytvoření kvalitního kapitálu a zmírňování procykličnosti,
–
reforma postupů odměňování na podporu finanční stability,
–
zlepšování mimoburzovních trhů s deriváty,
–
řešení přeshraničních problémů a problematiky systémově významných finančních institucí,
–
reforma dohledu ve finančním sektoru v souladu s celkovým rámcem;
17.
souhlasí s tím, že je třeba změnit systém globální finanční regulace a že již v této oblasti bylo dosaženo významného pokroku, ale současně je přesvědčen, že mnoho ze změn, o nichž již bylo dosaženo dohody, dosud nebylo plně uplatněno a že ještě zbývá mhoho učinit;
18.
bere na vědomí skutečnost, že vedoucí představitelé zemí G-20 přislíbili, že budou provádět komplexní dohled nad všemi systémově významnými institucemi a finančními nástroji; je přesvědčen o tom, že má-li se předejít dalším krizím, je nezbytné, aby byl dohled nad finančním trhem centralizovanější, a domnívá se, že cílem Evropské unie musí být silnější architektura finančního dohledu s jediným orgánem finančního dohledu;
19.
zastává názor, že mezinárodní koordinace musí vést k postupné aktualizaci pravidel obezřetnosti na globální úrovni s cílem vyhnout se rozdílům v regulaci; zdůrazňuje, že pokrok dosažený v rámci širšího kontextu skupiny G-20 je založen na "minimální harmonizaci", což nesmí Evropské unii bránit v uplatňování vyšších standardů; vítá v této souvislosti skutečnost, že Evropská unie si stanovila ambicióznější plány, pokud jde o rozsah a požadavky regulace a dohledu, jak vyplývá z nedávno přijatých právních předpisů, tak z právních předpisů, které se v současnosti projednávají;
20.
vítá, že bylo znovu potvrzeno, že je třeba usilovat o zpřísnění pravidel, kterými se finanční instituce řídí při přijímání rizik a systému jejich řízení, v němž odměny odpovídají dlouhodobým výsledkům, a o celkové zvýšení transparentnosti; vřele vítá závazek přijmout předpisový rámec Basilej II do roku 2011 a zavést mezinárodně harmonizovaný koeficient zadlužení; domnívá se, že těmito obecnými zásadami a cíli by se měly řídit všechny subjekty na trhu, kdykoli je v sázce ochrana investorů, daňových poplatníků a spotřebitelů;
21.
vyzývá Komisi, aby závazky přijaté na summitu skupiny G-20 a týkající se bonusů urychleně převedla do závazných právních předpisů ES; vyzývá vedoucí představitele zemí G-20, aby ve svých návrzích zpřísnily postihy za nedodržení požadavků v oblasti akumulace kapitálu a reformy poskytování odměn a aby zajistili, že pokud jde o uvalení sankcí, budou orgány dohledu postupovat na celém světě jednotně;
22.
zastává názor, že je třeba neodkladně zavést zásady přeshraniční spolupráce při řešení krizí; vyzývá Radu pro finanční stabilitu, aby předtím, než schválí návrhy, které mají být přijaty v souvislosti se systémově významnými finančními institucemi do konce října 2010, vedla konzultace s Parlamentem;
23.
uznává, že v boji proti nespolupracujícím jurisdikcím ("daňovým rájům") bylo dosaženo významného, avšak stále nedostatečného pokroku; vybízí Globální fórum pro transparentnost a výměnu informací (
Global Forum on Transparency and Exchange of Information
) ke zlepšení daňové transparentnosti a výměny informací, aby tak jednotlivé země byly schopny plně vymáhat dodržování svých daňových předpisů na ochranu své daňové základny; podporuje záměr skupiny G-20 přijmout od března 2010 opatření proti daňovým rájům, nebudou-li tyto spolupracovat;
24.
vítá, že byl učiněn pokrok, pokud jde o bankovní tajemství, a především o rozšíření Globálního fóra pro transparentnost a výměnu informací OECD; upozorňuje nicméně na skutečnost, že několik jurisdikcí, které slíbily uplatňovat určité standardy, tak dosud neučinilo; vyzývá k zavedení účinného systému, který by předcházel daňovým únikům, tyto úniky odhaloval a stíhal; zdůrazňuje, že je důležité vytvořit standardizovaný systém podávání zpráv;
25.
lituje, že vedoucí představitelé zemí G-20 nevěnovali pozornost otázce morálního hazardu a že otázka vztahu mezi obezřetnostními standardy pro systémové instituce a náklady spojenými s případným selháním těchto institucí je přesunuta na říjen 2010; žádá, aby se návrhy zabývaly otázkou restrukturalizace a přezkumu obchodních modelů finančního odvětví s cílem řešit problematiku institucí, které jsou příliš velké na to, aby zkrachovaly;
Posílení našich globálních finančních institucí
26.
vítá plán vedoucích představitelů zemí G-20 reformovat Mezinárodní měnový fond a Světovou banku a vyzývá k co nejrychlejšímu zahájení těchto reforem; očekává, že bude provedena rozsáhlá reforma světové hospodářské a finanční správy; podporuje zlepšení fungování Mezinárodního měnového fondu a Světové banky jako klíčového prvku v úsilí o zlepšení důvěryhodnosti, legitimity a efektivnosti těchto institucí; vyzývá, aby se zlepšilo zastoupení rozvojových zemí v mezinárodních finančních institucích; vítá přijetí závazku provést změny v rozdělení kvót ve prospěch zemí s dynamicky rostoucími trhy a rozvojových zemí; připomíná, že pokud chceme nalézt cestu k obnově, je velmi důležité vyhnout se procyklickým politikám;
27.
vyzývá k vytvoření mechanismu, kterým by byla zvláštní práva čerpání Mezinárodního měnového fondu, přidělená některým členským státům Mezinárodního měnového fondu, převedena na země s nízkými příjmy, což by mohlo zdvojnásobit kapacitu v oblasti střednědobých půjček za zvýhodněných podmínek;
28.
vítá závazky vedoucích představitelů zemí G-20 týkající se otevřené světové ekonomiky; domnívá se, že oživení světového obchodu je nezbytné pro obnovu růstu na celém světě; připomíná v této souvislosti svůj negativní postoj k jakékoli formě protekcionismu a i nadále vybízí k dosažení pokroku, pokud jde o zajištění přístupu na trh odstraňováním plošných celních a necelních překážek a zajištění toho, aby byla dodržována pravidla volného a spravedlivého obchodu; je i nadále rozhodnut usilovat v souladu se svým mandátem o globální, ambiciózní a vyvážené uzavření kola jednání z Dohá a vyzývá vedoucí představitele, aby nezapomínali na základní rozvojový cíl tohoto kola;
29.
vítá, že vedoucí představitelé zemí G-20 uznali význam udržitelnějšího světového hospodářství; zdůrazňuje, že uzavření závazné dohody o změně klimatu na nadcházející konferenci OSN o rámcové úmluvě o změně klimatu v Kodani (konference UNFCCC) má rozhodující význam; zdůrazňuje však, že vedoucí představitelé zemí G-20 by měli vzít na vědomí, že spektrum globálních úkolů v oblasti udržitelnosti je široké; vyzývá ministry financí zemí G-20, aby zajistili přísun zdrojů na podporu okamžitých opatření týkajících se změny klimatu v rozvojových zemích jako klíčový prvek kolektivní reakce na globální hospodářskou krizi;
30.
zdůrazňuje, že všechny závazky přijaté vedoucími představiteli zemí G-20 musí být plně dodržovány, urychleně realizovány a dále upřesněny na vnitrostátní i mezinárodní úrovni s cílem obnovit důvěru a dosáhnout co nejvýraznějšího hospodářské oživení;
31.
domnívá se, že je třeba, aby tři hlavní orgány EU a členské státy vedly o zastoupení EU na schůzkách skupiny G-20 rozsáhlou diskusi; je přesvědčen o tom, že se Evropská unie musí shodnout na společném postoji, který bude zaujímat na mezinárodních fórech, zejména s ohledem na setkání skupiny G-20, a trvá na tom, že Evropská unie musí mít při mezinárodních jednáních jednotnější zastoupení;
32.
zdůrazňuje jak význam dosažení dohody o finančních prostředcích na pomoc chudým zemím adaptovat se na změnu klimatu na konferenci UNFCCC, tak význam zajištění mechanismů silného a předvídatelného financování, které půjdou nad rámec oficiální rozvojové pomoci; lituje, že tato otázka byla odložena na jednání konference UNFCCC, a opakuje, že Evropská unie by měla přispět spravedlivým dílem k finančním prostředkům na mitigační a adaptační úsilí, a to v poměru k vědeckým poznatkům o závažnosti změny klimatu a výši souvisejících nákladů;
33.
upozorňuje na přetrvávající potravinovou krizi a vítá rozhodnutí podpořit potravinovou iniciativu Světové banky; vyzývá dárcovské země, aby zajistily transparentní a odpovědnou distribuci potravinové pomoci;
o
o o
34.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské centrální bance, vládám a parlamentům členských států, vládám a parlamentům zemí skupiny G-20 a Mezinárodnímu měnovému fondu.
