P6_TA(2006)0603
Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii
A6-0426/2006
Usnesení Evropského parlamentu o Evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii – Zelená kniha ( 2006/2113(INI) )
Evropský parlament
,
-
s ohledem na zelenou knihu Komise "Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii" ( KOM(2006)0105 ),
-
s ohledem na společný dokument Komise a vysokého představitele pro vnější aspekty energetické politiky, předložený Evropské radě, která se konala ve dnech 15.–16. června 2006,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý ve druhém čtení dne 8. března 2005 ohledně přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám Úř. věst. C 320 E, 15.12.2005, s. 36.
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý v prvním čtení dne 26. října 2005 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí Úř. věst. C 272 E, 9.11.2006, s. 404.
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý ve druhém čtení dne 13. prosince 2005 ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách Úř. věst. C 286 E, 23.11.2006, s. 172.
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý ve druhém čtení dne 4. dubna 2006 ohledně přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě
Přijaté texty
, P6_TA(2006)0118 .
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý dne 18. května 2006 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Smlouvy o energetickém společenství Evropským společenstvím
Přijaté texty
, P6_TA(2006)0219 .
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý dne 16. listopadu 2005 o návrhu nařízení Rady k provádění protokolu č. 9 připojeného k Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska k Evropské unii, pokud jde o jadernou elektrárnu Bohunice V1 na Slovensku Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 108.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2005 o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 117.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. listopadu 2005 k tématu "Jak zvítězit v boji proti celosvětové změně klimatu" Úř. věst. C 280 E, 18.11.2006, s. 120.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2004 o návrhu směrnice Rady, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných produktů (kodifikované znění) Úř. věst. C 226 E, 15.9.2005, s. 44.
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý v prvním čtení dne 5. července 2005 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatření na zachování bezpečnosti dodávek elektřiny a investic do infrastruktur Úř. věst. C 157 E, 6.7.2006, s. 61.
,
-
s ohledem na svůj postoj přijatý dne 5. července 2006 k návrhu směrnice Rady o dozoru nad přepravou radioaktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva a o její kontrole
Přijaté texty
, P6_TA(2006)0300 .
,
-
s ohledem na své usnesení z 14. února 2006 obsahující doporučení Komisi k vytápění a chlazení s využitím obnovitelných zdrojů energie
Přijaté texty
, P6_TA(2006)0058 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o podílu obnovitelných zdrojů energie v EU a návrhy konkrétních opatření Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 599.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o zajištění dodávek energií v Evropské unii
Přijaté texty
, P6_TA(2006)0110 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o energetické účinnosti aneb Méně znamená více – Zelená kniha
Přijaté texty
, P6_TA(2006)0243 .
,
-
s ohledem na závěry předsednictva Evropské rady konané ve dnech 23.–24. března 2006 o podpoře Zelené knihy o energetické politice pro Evropu a ve dnech 15.–16. června 2006 o Společném dokumentu Komise a vysokého představitele o vnějších aspektech energetické bezpečnosti,
-
s ohledem na jednání během veřejného slyšení pořádaného na toto téma Výborem pro průmysl, výzkum a energetiku dne 12. září 2006,
-
s ohledem na Smlouvu o ústavě pro Evropu, podle níž je energetika oblastí, kde existuje sdílená pravomoc s členskými státy,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro dopravu a cestovní ruch a Výboru pro regionální rozvoj ( A6-0426/2006 ),
1.
vítá Zelenou knihu Komise o evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii, ale zdůrazňuje, že je nutno uznat stále se měnící podmínky na širším globálním trhu s energií a vyzdvihuje důležitost změny postoje výrobce směrem k systematickému přístupu, který zohledňuje výrobu, rozvod a spotřebu energie s cílem vytvořit evropskou energetickou politiku, jež by v co nejširším měřítku umožňovala zajišťování dostupné energie ze zdrojů s nízkým obsahem uhlíku, dodržovala tržní mechanismy a současně chránila životní prostředí, bojovala proti klimatickým změnám a podporovala energetickou účinnost;
2.
zdůrazňuje, že Komise ve své zelené knize uvedla, že k dlouhodobému zajištění dodávek energie v Evropě se musí do evropského trhu s energií investovat 1 bilion EUR; rovněž poznamenává, že nelze předpokládat, že tyto zdroje je možné financovat z veřejných zdrojů, a že je tudíž důležité zapojit do dalšího vývoje konsensu ohledně energetické politiky i hospodářské subjekty z energetického průmyslu;
3.
naléhá na Evropskou radu, která se bude konat na jaře 2007, aby přijala akční plán, který by měl obsahovat alespoň tyto prvky: umístění spotřebitelů do středu energetické politiky, radikální reformu Systému pro obchodování s emisemi (ETS) EU směřující trh k investicím do nízkouhlíkového hospodářství, které by mělo být podporováno stanoveným cílem pro emise uhlíku EU do roku 2020 včetně cíle ve výši 25 % energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020 a závazného cíle pro automobilové emise, postupnou změnu energetické účinnosti, posílení úsilí o uskutečnění rozdělení co do litery i co do smyslu, včetně plného rozdělení vlastnictví (ownership unbundling) energetických sítí v případě, že ostatní opatření se ukáží jako neúčinná, minimální závazné pokyny stanovené pro regulační orgány včetně postupu jmenování regulačních orgánů, nezávislost, transparentnost a zodpovědnost, ambiciózní strategie výzkumu a rozvoje v oblasti čistých energetických technologií, společnou strategii zahraniční energetické politiky a plné provádění všech současných právních předpisů EU v oblasti energie;
Udržitelnost
Změna klimatu
4.
uznává, že klimatické změny jsou příčinou vážných problémů vyžadujících okamžitou reakci EU a domnívá se, že převážná část energie v EU musí do roku 2050 pocházet ze zdrojů bez emisí uhlíku nebo být vyráběna technologiemi, jejichž výsledkem nejsou emise skleníkových plynů, se zaměřením na úspory energie, energetickou účinnost a obnovitelné energie, a proto je třeba stanovit jasný plán pro dosažení tohoto cíle; naléhá na vedoucí představitele EU, aby se do příštího roku dohodli na závazných hodnotách CO2 do roku 2020 a orientačních hodnotách CO2 do roku 2050 a dále věří, že:
a)
by Komise měla navrhnout revizi ETS včetně ekonomicky přijatelného hospodaření s kredity ETS, např. přistoupit k jejich aukci a srovnávacímu hodnocení, které budou založeny na výstupech; systém ETS by se měl opírat o zevrubné hodnocení dopadů na ekonomiku a životní prostředí, komplexní hodnocení metod přidělování a přezkum systému sankcí;
b)
by během druhého finančního období ETS (2008–2012) měly být finanční zdroje rozdělovány způsobem, který povede k opatřením určeným ke snížení emisí CO
2
a ke spotřebě energie,
c)
by měl být mezinárodně rozšířen režim emisních stropů a obchodování s emisemi a měl by platit po delší období, než je tomu v současnosti,
d)
ETS by měl zahrnovat další odvětví s vysokou spotřebou energie včetně všech druhů nákladní dopravy; měla by se vyvinout strategie za účelem snížení emisí z lodí na základě hodnocení dopadu a co nejdříve stanovit samostatný systém pro letectví;
e)
vzhledem ke kolísavým cenám emisních certifikátů vyzývá Komisi, aby zvážila možnosti zmírnění: tyto možnosti by měly zahrnovat podporu důvěry v trh zvýšením transparentnosti trhu, např. včasným a jednotným zveřejňováním údajů o emisích v celé EU, a rozšířeným používáním flexibilních mechanismů Kjótského protokolu (společné provádění a čistý rozvoj) pro zvýšení likvidity trhu,
f)
vyzývá Komisi, aby do roku 2007 prozkoumala, jak by měly být v budoucnu harmonizovány metody přidělování jednotlivým státům a jak lze metodologii používanou v současné době v ETS zjednodušit a učinit transparentnější;
g)
Komise by měla vypracovat zprávu o možné potřebě regulace trhu s emisemi uhlíku;
Výzkum, rozvoj a inovace
5.
vyzývá Evropskou radu, která se bude konat na jaře 2007, aby zajistila, že budoucí energetická politika pro Evropu se bude efektivně opírat o ambiciózní strategie výzkumu a rozvoje v energetické oblasti, včetně vhodnějších veřejných financí a silných podnětů pro výraznější financování výzkumu a rozvoje ze soukromých zdrojů, a bude plnit závazky vyplývající ze sociální odpovědnosti podniků; podporuje členské státy, aby vytvořily strategii pro vyšší rozpočet na výzkum, zejména při příležitosti střednědobé revize rozpočtu ES na Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický vývoj a demonstrace a na zvláštní program pro inteligentní energii, vyzývá k připravení Evropského strategického programu pro energetické technologie a doufá, že jeho obsah pokryje oblasti výzkumu, které se zaměřují na nové energetické technologie ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, zejména včetně skladování energie;
6.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že se v opatřeních krátkodobé energetické a dopravní politiky EU a podpůrných orgánech bude odrážet přínos využívání vodíkových a palivových článků pro urychlení přechodu od energie získané z fosilních paliv na účinnou energii chudou na CO2 a dopravní systém;
7.
připomíná, že EU si musí uchovat klíčovou úlohu v iniciativách, jako jsou Mezinárodní partnerství pro hospodářství využívající vodík (IPHE) www.iphe.net
nebo Mezinárodní experimentální termonukleární reaktor (ITER) www.iter.org
;
8.
vyzývá Komisi a členské státy, aby vytvořily mapu pro inovace šetrné ke klimatu a životnímu prostředí, která se nebude opírat pouze o technologickou inovaci, ale i o vývoj strategií pro větší pronikání nejlepších dostupných technologií a organizačních zlepšení na trh, např. v logistice;
9.
vyzývá Komisi, aby provedla energetický audit o stávajících technologických platformách za účelem zlepšení koordinace a výměny odborných poznatků;
10.
konstatuje, že výzkum v oblasti energetických technologií je důležitým krokem na cestě k otevření vývozních trhů; vyzývá proto Komisi, aby pokračovala v podpoře výzkumu všech zdrojů energie (konvenčních, jaderných a obnovitelných), aby Evropa mohla tento výzkum nejen využít pro vlastní potřebu v členských státech, ale mohla také otevřít vývozní trhy;
Investice
11.
připomíná potřebu značných investic do infrastruktury elektrické energie a plynu, aby byly v Evropě zajištěny dodávky energie; žádá Komisi, aby:
a)
přispívala k tvorbě příznivého investičního klimatu,
b)
zajistila, aby trhy mohly vysílat správné investiční signály pro investory;
12.
jelikož se elektrické sítě budou muset přizpůsobit rostoucímu podílu obnovitelných energií a decentralizované výrobě, vyzývá Komisi a členské státy k další podpoře výzkumu nezbytných informačních a komunikačních technologií;
13.
podporuje zapojení zúčastněných osob na regionální úrovni do problematiky energie, jelikož mnoho problémů nachází své řešení prostřednictvím investicí na regionální a městské úrovni, zejména díky řešením upřednostňujícím používání různorodých a obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje potenciál malých a středních podniků, pokud jde o investice do energie, a úlohu, kterou mohou hrát investice do udržitelné energie (tj. do biomasy, biopaliv a do dálkového vytápění) při regionálním a městském rozvoji; žádá tudíž členské státy a Komisi, aby do této problematiky zapojily regionální a místní orgány, které by se tak v ještě větší míře zavázaly k podpoře obnovitelných zdrojů energie v rámci celkové skladby energie;
14.
upozorňuje na problémy, jimž čelí příhraniční regiony z důvodu rozdílů ve vnitrostátní energetické politice, nedostatku výměny informací mezi poskytovateli energie v členských státech a nedostatku harmonizované energetické politiky EU;
15.
zdůrazňuje pozitivní vliv, který má podpora a rozvoj obnovitelných energetických technologií na tvorbu nových dlouhodobých a vysoce kvalifikovaných pracovních míst;
Zajištění dodávek
Energetická účinnost a úspory energie
16.
vyzývá Radu a Komisi, aby přijaly opatření, která by z EU do roku 2020 učinila energeticky nejúčinnější ekonomiku na světě a aby stanovily účinná energetická opatření jako průřezovou prioritu pro veškeré oblasti politik EU; vyzývá Komisi, aby zajistila včasné uplatnění směrnic ES v této oblasti a naléhavě žádá Radu, aby přijala návrhy na akční plány pro energetickou účinnost, a členské státy, aby ve svých akčních plánech pro energetickou účinnost, které mají předložit do června 2007, využívaly osvědčené postupy; naléhavě žádá Komisi, aby na všech úrovních poskytla dostatek zaměstnanců pro převedení navrhovaných opatření do podoby akčního plánu a konkrétních činností; připomíná členským státům, že kdyby plně uplatnily stávající právní předpisy EU, splnily by již 50 % cíle, t.j. 20% úsporu energie do roku 2020; vyzývá předsedu Komise, aby podpořil globální dohodou o energetické účinnosti;
17.
upozorňuje na skutečnost, že pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny a procesy chlazení lze použít velmi slibné zdroje a že rovněž dálkové vytápění nabízí infrastrukturu pro příští obnovitelné zdroje energie; naléhá proto na národní vlády, aby plně prováděly stávající směrnici o kombinované výrobě tepla a elektřiny a aby vytvořily nezbytné právní a finanční podmínky pro plné využívání potenciálu kombinované výroby tepla a elektřiny, jak bylo určeno ve vnitrostátních studiích potenciálu;
18.
připomíná, že 40 % veškeré energie v EU se spotřebuje v budovách a že je značný potenciál ke snížení této spotřeby již při plánování nových budov a díky modernizaci stávajících budov; naléhá na Komisi, aby revidovala stávající směrnici o budovách s tím, aby se týkala i budov, které mají méně než 1 000 m²; vyzývá Komisi, aby zajistila, že budovy všech orgánů a institucí EU půjdou příkladem tím, že do roku 2012 dosáhnou statusu uhlíkové neutrality; věří, že by se členské státy měly zavázat k tomu, aby to platilo i pro vládní budovy všech států a k tomu, že by se tento cíl měl do roku 2015 rozšířit na orgány místní správy a regionální správy; naléhavě žádá Komisi, aby v EU v širokém měřítku uplatňovala program zaměřený na zavádění pasivních domů a budov a domů a budov s pozitivní energetickou bilancí;
19.
vyzývá předsedu Komise, aby uspořádal setkání zástupců největších měst členských států, kteří by si vyměnili zkušenosti z oblasti místních projektů na snížení spotřeby energie ve snaze snížit a zefektivnit spotřebu energie ve městech; domnívá se, že je potřeba vážně usilovat o zvýšení množství energie získané z kombinované výroby tepla a energie a chlazení a dálkového vytápění; dodává, že tyto technologie nabízí možnost většího využívání biomasy a biopaliv, a zdůrazňuje, že dálkové vytápění nabízí infrastrukturu i pro budoucí obnovitelné zdroje energie; domnívá se, že v této oblasti by Komise měla úzce spolupracovat s Výborem regionů;
20.
vyzývá Komisi, aby nejpozději do jara 2007 předložila prováděcí opatření týkající se energeticky účinných produktů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 29.
;
21.
žádá, aby Komise dále pomáhala průmyslové sféře vyvíjet systémy inteligentního měření a stanovování poplatků; případně prostřednictvím dálkově řízeného systému inteligentního měření (AMM); vyzývá Komisi, aby vypracovala podrobnou analýzu nákladů a přínosů těchto měření a zohlednila přitom změny v chování spotřebitelů;
22.
domnívá se, že při zvyšování energetické účinnosti hraje důležitou úlohu zdanění; věří, že by se mělo vynaložit úsilí na to, aby vnitrostátní daňové soustavy členských států zvýhodňovaly energeticky účinnou praxi;
23.
upozorňuje Komisi na potřebu toho, aby byly strukturální fondy EU využívány, a to zejména v nových členských státech, k rozsáhlé modernizaci tepelné izolace obytných domů, což přinese výrazné snížení spotřeby energie a emisí CO2;
24.
vyzývá k vytvoření komplexní strategie EU v odvětví dopravy zaměřené na postupné stahování fosilních paliv a snižování závislosti EU na ropě a k postupnému používání čistých energií v dopravě; podporuje posun k energeticky nejúčinnějším a nejekologičtějším dopravním prostředkům, k nimž je třeba dospět zejména prostřednictvím nových právních předpisů, včetně zavádění právních předpisů v automobilovém průmyslu včetně podpory pronikání hybridních aut a plně elektrických aut na trh;
25.
vyslovuje politování nad tím, že má Komise obrovské problémy při propojení otázek dopravy a energetiky; připomíná, že odvětví dopravy je příčinou největšího evropského problému se zabezpečením dodávek a nadměrné závislosti na ropě a že emise z odvětví dopravy, které způsobují změnu klimatu, prudce stoupají, zejména z letecké dopravy;
26.
zdůrazňuje, že mnoho odlehlých a nejvzdálenějších regionů má, pokud jde o obnovitelnou energii, velký potenciál související s jejich zeměpisnými a klimatickými podmínkami (slunce, vítr, biomasa, energie mořských vln); doufá, že se této mimořádné příležitosti využije více, zejména aby se aktivně přispělo k dosažení kjótských cílů;
27.
vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly praktická opatření pro zlepšení energetické účinnosti malých a středních podniků, patří sem zejména opatření na zvýšení informovanosti a kroky k zajištění snadnějšího přístupu k finančním prostředkům včetně finančních prostředků ze strukturálních fondů, EBRD a EIB, aby takové podniky mohly investovat do snižování spotřeby energie;
28.
doufá, že ve třetích zemích se bude usilovat o větší energetickou účinnost a schvaluje návrh Komise snažit se o přijetí mezinárodní dohody o energetické účinnosti;
29.
zastává názor, že systém srovnávacího hodnocení dohodnutý ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/32/ES ze dne 5. dubna 2006 o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 64.
za účelem dosažení konečné energetické účinnosti, je z ekonomického hlediska racionální, nebyrokratický a účinný prostředek, jak zvýšit energetickou účinnost, a navrhuje, aby se tento systém využíval ve větší míře v dalších energetických odvětvích; žádá Komisi, aby podle článku 16 uvedené směrnice vynaložila úsilí o rychlejší stanovení společných srovnávacích ukazatelů pro celou EU ve všech relevantních oblastech na základě odvětvových ukazatelů energetické účinnosti;
Skladba zdrojů energie
30.
domnívá se, že diverzifikace zdrojů energie spolu se zvýšeným využitím místních zdrojů a decentralizovanou výrobou energie napomůže k zajištění dodávek; ale uznává, že rozhodnutí o složení energetických zdrojů v členských může ovlivnit bezpečnost dodávek do jiných členských států; pohlíží na závislost EU na omezeném počtu výrobců energie a vedení dodávek jako na vážné riziko pro svoji stabilitu a prosperitu; vítá zavedení mechanismu, který je schopen zajistit rychlou solidaritu a pomoc členským státům, které čelí obtížím v důsledku poškození jejich infrastruktury;
31.
pokládá za absolutně nezbytné, aby se evropská energetická strategie opírala o maximální subsidiaritu a aby rozhodnutí týkající se skladby energií zůstala výsadním právem členských států;
32.
vítá scénář o vysoké účinnosti a obnovitelných zdrojích z července 2006 předložený Generálním ředitelstvím Komise pro dopravu a energii a studii zadanou Výborem Evropského parlamentu pro průmysl, výzkum a energetiku ohledně zajištění dodávek předloženou témuž výboru ze dne 9. října 2006; naléhá tudíž na Komisi, aby scénáře brala jako základ pro energetický přezkum plánovaný na leden 2007;
33.
žádá Komisi a členské státy, aby bez zanedbávání krátkodobých a střednědobých nákladů dávaly přednost těm formám energie, které omezují závislost na dovozech zejména fosilních paliv a podporují životní prostředí, jsou udržitelné a omezují rizika trvalé dodávky, mimo jiné z důvodu decentralizace výroby;
34.
vyzývá předsedu Komise, aby uskutečnil plán zveřejňovat každý měsíc údaje o evropských zásobách, dovozech a vývozech ropy a ropných produktů rozepsané podle typu produktu (ropa, benzin, nafta, topný olej a další); domnívá se, že údaje tohoto druhu (které by byly veřejné, jako je tomu ve Spojených státech) by poskytly jasnější představu o tlacích vyvíjených na světový trh a jasný obraz o evropské spotřebě a zároveň by hospodářské subjekty méně lpěly na amerických zásobách, takže by ceny ropy méně kolísaly;
35.
vyzývá Komisi, aby vedla transparentní a objektivní debatu o budoucí skladbě energií, a vzala přitom v úvahu výhody a stinné stránky všech forem energie, včetně ekonomických a environmentálních nákladů a důsledků;
36.
naléhá na Komisi, aby nejpozději do konce roku 2008 dokončila nový energetický a dopravní modelový nástroj pro EU; domnívá se, že by se tento vzestupný model měl vytvořit v úzké spolupráci mezi útvary Komise, IEA a národními vládami a měl by se soustředit na organizaci veškerých statistických údajů o energii a dopravě v Evropě, model by poté nahradil množství modelů, které dnes existují v různých útvarech Komise, a rovněž by harmonizoval statistiky z oblasti energie v celé Evropě; dále věří, že model by měl být k dispozici veřejnosti a stejně jako dnes v USA by mohl být užíván na žádost různými zúčastněnými osobami pro účely rozvoje různých scénářů pro energetickou budoucnost EU;
37.
navrhuje, aby pro posílení diverzifikace zdrojů energie EU stanovila dlouhodobý stabilní politický rámec a vytvořila tak nezbytné investorské prostředí; domnívá se, že by tento rámec měl obsahovat cíl EU pro energetickou účinnost, tj. nejméně 20 % zlepšení do roku 2020 a žádá Komisi, aby navrhla rámec pro možnosti harmonizovaných systémů podpory obnovitelných energií jako součást plánu obnovitelných energií a dále by měl obsahovat závazné odvětvové cíle v oblasti obnovitelných energií – do roku 2020 dosáhnout 25 % podílu obnovitelných energií u primární energie, plán na úrovni Rady a Komise pro dosažení cíle 50 % podílu obnovitelné energie do roku 2040, a cíl snížit emise CO2 na úrovní EU do roku 2020 o 30 % a o 60–80 % do roku 2050;
38.
zdůrazňuje, že potřeba změnit složení současné výroby energie není břemenem, nýbrž příležitostí; používání solární a větrné energie, energie z biomasy, vodní nebo geotermální energie a energeticky účinnějších technologií pomůže při plnění závazků přijatých v Kjótu a podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu a také při posilování inovací, tvorby pracovních míst a konkurenceschopnosti v Evropě;
39.
domnívá se, že navrhovaný strategický průzkum energetiky (SER) by měl zahrnovat práci navrhované "Observatoře pro dodávky energie", (jež by neměla být nezávislým subjektem) a měl by obsahovat analýzu zabezpečení pravidelných dodávek energie; domnívá se, že činnost SER by měla zahrnovat strategickou analýzu problémů, které EU řeší v odvětví energetiky včetně externích aspektů, podporuje Komisi v tom, aby použila SER k vytvoření nového pravidla, které by umožnilo členským státům analyzovat klady a zápory různých politických možností s ohledem na životní prostředí, zajištění dodávek, konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst, což by mělo pomoci minimalizovat rizika; vítá úsilí Komise o provedení podrobné studie o v rámci SER dotacích a nákladech na různé energetické zdroje včetně internalizace externích nákladů; a to s uplatněním spotřebního cyklu a přístupu "od zdroje až po výrobu"; požaduje zveřejnění této studie s cílem zvýšit informovanost veřejnosti; navrhuje, aby byla provedena celoevropská studie pokroku v oblasti nabídky a poptávky ze střednědobého a dlouhodobého hlediska s cílem identifikovat investiční potřeby, zejména ve výrobní oblasti, a zlepšit profil provozovatelů; navrhuje, že by se analýza nákladů a výnosů měla zaměřit na přínos jednotlivých zdrojů energie pro tři cíle EU v oblasti energie, konkrétně zajištění dodávek, konkurenceschopnost a environmentální udržitelnost;
40.
domnívá se, že SER by měl rovněž zahrnovat obchodní otázky, což znamená, že by měl analyzovat vliv mezinárodní spolupráce a dlouhodobých smluv, které již byly podepsány a které mají být podepsány, a posoudit konzistenci mezi politikami podniků a vnitrostátními politikami a politikami EU;
41.
připomíná, že ropa je stále nejdůležitějším primárním zdrojem energie v EU, a že EU téměř v plné míře závisí na jejím dovozu; lituje nedostatku pozornosti kterou Komise v zelené knize věnovala této skutečnosti; vyzývá Komisi a členské státy, aby vzaly v úvahu potřebu omezit využívání ropy, a tak snížit závislost na dovozu a přispět ke snížení emisí CO2;
42.
trvá na tom, aby členské státy uplatňovaly systematický přístup včetně hospodářských, ekologických a technologických aspektů výroby, distribuce, spotřeby a uvádění kapalných a plynných biopaliv na trh, a to zejména paliv, která jsou používána v dopravě, aby se zlepšil přístup a podpora obchodu s biopalivy; trvá na plném provádění stávajících závazných právních předpisů; naléhavě žádá Komisi, aby odstranila technické a administrativní překážky prolínání úrovní a aby zajistila soulad mezi různými oblastmi politik, např. dopravní politikou, obchodu se zemědělskými produkty, a aby se uznávala jak kapalná, tak plynná biopaliva jako možnost volby v odvětví dopravy, nikoliv pouze jako paliva pro výrobu elektřiny; podporuje členské státy v tom, aby přihlížely k povinné a komplexní certifikaci, která má být zavedena Komisí a umožnit udržitelnou produkci biopaliv ve všech fázích i celkovou bilanci emisí skleníkových plynů po celou dobu spotřebního cyklu, jak pro biopaliva vyrobená v Evropské unii, tak pro dovezená biopaliva;
43.
vyzývá Komisi, aby co nejdříve představila návrh směrnice o vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie, a připomíná své usnesení ze dne 14. února 2006 s doporučeními Komisi a Radě o vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie;
44.
vyzývá Komisi, aby ve střednědobém výhledu uznala význam úlohy fosilních paliv a možnost vypracování dalších studií zaměřených na snížení intenzity obsahu uhlíku v těchto palivech, společně s cílem 2 ° C u snížení CO2. domnívá se, že by to mělo zahrnovat rovněž stálou modernizaci a zlepšování účinnosti paliv, rozvoj nové generace zařízení založených na přeměně do plynného stavu a paralelní výrobě elektřiny a chemických látek, další rozvoj hospodárných metod zachycování a skladování uhlíku obsaženého v uhlí, plynu a ropě, v souladu s rozhodnutím Evropské technologické platformy ve věci elektrárny na fosilní paliva s nulovými emisemi; a rovněž odstranění překážek, které představují právní předpisy EU;
45.
vyzývá Komisi a členské státy, aby uznaly socioekonomický význam místních a domácích zdrojů energie v EU a aby podporovaly jejich rozvoj jako prostředku přispění k zajištění dodávek energie v Evropě;
46.
vyzývá Komisi, aby zavedla transevropské energetické sítě a zavedla plán prioritního propojení s ohledem na nedávno pozměněné rozhodnutí, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, aniž by zanedbala zařízení pro přijímání zkapalněného zemního plynu a pro opětnou přeměnu do plynného stavu a zařízení pro jeho skladování; kromě toho se domnívá, že veškeré energetické zdroje včetně obnovitelných zdrojů by měly mít spravedlivých přístup do energetických sítí s cílem budoucí integrace trhů a zabezpečení dodávek energie; domnívá se, že pobřežní větrné elektrárny by se měly začlenit nejprve do regionálních sítí a až poté to transevropských energetických sítí;
47.
žádá Komisi, aby obzvláště uvážila rozvoj mořských obnovitelných energií (pobřežní vítr, síla vln, příliv) zejména v Severním moři, v Baltickém moři, v Irském moři a ve Středozemním moři, a solární energii zejména ve středomořské oblasti, aby bylo zajištěno, že tyto zdroje jsou součástí pracovního programu pro obnovitelné zdroje energie na rok 2007 a že jsou urychleně v plné míře rozvíjeny;
48.
domnívá se, že jaderná energie je součástí evropské politické diskuze o skladbě energetických zdrojů; uznává úlohu, kterou jaderná energie v současné době hraje v některých členských státech v zabezpečování dodávek elektřiny jako součást skladby energetických zdrojů a způsob, jak se vyhnout emisím CO2; domnívá se, že rozhodnutí o tom, zda by měla jaderná energie i nadále hrát svou roli v některých členských státech musí být řešena pouze na úrovni členských států, v souladu se zásadou subsidiarity;
49.
vyzývá k revizi současných právních předpisů EU, které brání rozvoji priorit energetické politiky stanovených v tomto usnesení, včetně budoucího rozvoje rozsáhlých projektů v oblasti slapové energie;
50.
naléhá na Komisi, aby se zabývala rozvojem jaderné energie v členských státech s přihlédnutím k výhodám této technologie (nízká kolísavost výrobních nákladů a žádné emise CO2) i k rizikům spojeným s existencí jaderných elektráren (poruchy a likvidace odpadu);
51.
obrací pozornost na skutečnost, že vzhledem k vysoké míře závislosti EU na dovozech je obzvláště důležité zvýšit různorodost zemí původu a tranzitních cest;
52.
uznává, že rozhodnutí o tvorbě skladby energie musí přihlížet ke specifickým národním a regionálním okolnostem; domnívá se tudíž, že rozšiřování obnovitelných zdrojů energie musí zohledňovat příslušné zeměpisné, klimatické a ekonomické podmínky;
Infrastruktura a investice do zabezpečení dodávek energie
53.
vyzývá členské státy, aby plnily své politické závazky ohledně rozvoje chybějících energetických propojení a aby při tom věnovaly zvláštní pozornost izolovaným a příhraničním regionům EU, jako jsou pobaltské sáty; připomíná nutnost investic pro dosažení tohoto cíle a požaduje, aby Komise navrhla opatření za účelem vytvoření příznivého investičního klimata a zajistila to, že trhy budou vysílat směrem k investorům příznivé signály; vyzývá členské státy a Komisi, aby před schválením dalších velkých investic do infrastruktury, jako je například plánované severoevropské potrubní vedení – Severní proud, důkladně zvážily environmentální aspekty;
54.
zastává názor, že vedle přínosů pro životní prostředí by měla být rozhodujícím faktorem při podpoře obnovitelných zdrojů energie i ekonomická účinnost, aby byla minimalizována finanční zátěž pro konečného uživatele;
Vnější aspekty
55.
domnívá se, že vývoj společného postoje v EU v dialogu se třetími zeměmi zvýší schopnost EU jednat se zeměmi, které jsou výrobci a spotřebiteli energie, a že by komisař pro energii měl dodržovat jasně vymezený mandát, kterým se stanoví dlouhodobá vize plánování v oblasti energetiky;
56.
naléhavě žádá členské státy, pamětlivy zlepšování spolupráce s orgány EU, aby vypracovaly seznam prioritních oblastí, ve kterých dosáhly souhlasu, pokud jde o vnější energetickou politiku, včetně
a)
cílů v oblasti klimatických změn, energetické účinnosti a úspor energie, rozvoje obnovitelných technologií,
b)
lidských práv a sociálního dialogu, ve snaze stanovit normy pro společenskou odpovědnost podniků v této oblasti, jak na úrovni EU, tak na úrovni OSN,
c)
zahrnutí části týkající se energetiky do všech nových obchodních a mezinárodních dohod EU, jako uznání zásady reciprocity, transparentnosti a právního státu,
d)
výměny informací o nejdůležitějších smlouvách z plynárenské oblasti na úrovni EU nebo o výměny informací se třetími zeměmi o prodeji energetických infrastruktur;
e)
diverzifikace dodávek a tranzitních cest ropy a plynu, s ohledem na politiku EU v oblasti sousedství;
57.
vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly investice v Evropské unii a akvizici podílu na tomto trhu ze strany firem ze zemí produkujících energii pouze pod podmínkou vzájemnosti, tj. zajištění investic v těchto zemích, strategii, která kombinuje převod nejlepších dostupných technologií s vytvořením mezinárodního řízeného stabilního rámce pro investice, který čerpá z dohody WTO a dvoustranné hospodářské dohody;
58.
považuje za nezbytné, aby EU nadále vedla globální boj proti změně klimatu a usilovala o dosažení cílů Kjótského protokolu; považuje za nutné, aby byly snahy EU o rozvoj obnovitelných a čistých zdrojů energie a technologií pro úsporu energie a energetickou účinnost začleněny do všech úrovní vnějších vztahů EU v souladu s agendou celosvětově udržitelného rozvoje, která byla odsouhlasena v Johannesburgu v roce 2002;
59.
zdůrazňuje potřebu vytvořit společnou energetickou politiku s ohledem na předpisy vnitřního trhu, jakož i na vnější aspekty, které přihlížejí k politickým a hospodářským zájmům všech členských států;
60.
podtrhuje důležitost rozvoje celoevropské smlouvy o energetickém společenství;
61.
v souvislosti se zelenou knihou vítá nedávnou iniciativu Komise provést studii ,,zabývající se vzájemnými vazbami mezi řízením přírodních zdrojů a konfliktem v zahraničních vztazích Komise"; zdůrazňuje zejména vazby mezi energetickou bezpečností a klimatickou bezpečností;
62.
žádá Komisi, aby jako prvořadý cíl vnější energetické politiky EU kladla omezení závislosti na fosilních palivech od několika málo dodavatelů a aby diverzifikovala zdroje energie a za tímto účelem; domnívá se, že by měl být Parlamentu a Radě předložen dlouhodobý plán s orientačními daty;
63.
zdůrazňuje, že nová forma politického dialogu a spolupráce mezi zeměmi spotřebitelů se stala nepostradatelnou, zejména s USA, Čínou, Indií a Japonskem; konstatuje, že aby mohl být vytvořen celosvětový přístup k energii, stal se nezbytným i podobný dialog mezi klíčovými zeměmi spotřebitelů a výrobců. Tyto nové formy celosvětového dialogu o energii by se měly zaměřit na stabilní, bezpečné a transparentní celosvětové trhy s energií a současně by měly zajišťovat pokračující povzbuzování zdrojů čisté energie a energetické účinnosti;
64.
vyzývá Komisi a Radu, aby rozvinuly strategické energetické partnerství se zeměmi jako Čína, Indie, Jižní Afrika, Brazílie a Mexiko, v jehož rámci by jim byla poskytována technická pomoc při vývoji strategií pro udržitelnou energii, a byl tak zajištěn jejich podíl na úsilí o zmírnění změny klimatu;
65.
vyzývá Komisi, aby se nezaměřovala pouze na užší spolupráci s Ruskem, ale i s jinými zeměmi vyvážejícími energii v CIS a se zeměmi OPEC; vítá zamýšlený rozvoj celoevropského energetického společenství;
66.
naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby se velmi vážně zabývaly reálným nebezpečím poklesu dodávek plynu z Ruska po roce 2010 z důvodu chybějících investic, přílišných úniků a plýtvání energií na ruském domácím trhu; trvá na tom, aby si členské státy jasně uvědomily, že potřebnou investici lépe získají při větším stupni zabezpečení investice, protože k vynakládání investic dojde pouze tehdy, budou-li existovat dlouhodobé smlouvy; trvá na tom, aby členské státy a EU během debat o energii s Ruskem požádaly o ratifikaci tranzitního protokolu a energetické charty, jež napomohou k zajištění budoucích velmi potřebných zahraničních investic do ruské energetické infrastruktury a v budoucnu zajistí příslušné dodávky plynu do EU;
67.
konstatuje, že na neformálním zasedání Evropské rady v Lahti se dohodlo, že zásady energetické charty a závěry G8 by měly být zahrnuty do budoucí smlouvy mezi EU a Ruskem, která by měla mj. obsahovat:
a)
mechanismus podobný tomu, kterým disponuje WTO, pomocí něhož by se rozhodovalo ve sporech týkajících se EU a Ruska nebo jednotlivých investorů,
b)
ustanovení o vzájemném přístupu k infrastruktuře,
c)
pravidla hospodářské soutěže omezující moc takřka monopolních společností, kterým nebyl zrušen přístup na příslušný energetický trh;
d)
řešení otázky technických nedostatků v třetích zemích, které mohou mít vliv na přeshraniční dodávky energie členským státům EU;
68.
zdůrazňuje, že choulostivá otázka energetické a klimatické bezpečnosti je často příčinou mezinárodních krizí a konfliktů, jež mají vliv na demokracii, lidská práva a chudobu;
69.
konstatuje, že potíže na trhu s plynem, k nimž došlo loni v zimě v několika členských státech, už vedly k přemístění podniků v energeticky náročných průmyslových odvětvích; domnívá se, že je v této souvislosti nezbytné prozkoumat možnosti podpory solidarity mezi členskými státy a zvážit možnost zabývat se touto problematikou přednostně s cílem zajistit řádný provoz jak stávajících, tak i budoucích spojovacích článků;
70.
vyzývá EU, aby usilovala o začlenění ustanovení upravujících obchod v oblasti energetiky do předpisů WTO, což této organizaci umožní, aby se stala mezinárodním prostředníkem schopným řešit neshody týkající se dodávek a distribuce energie;
71.
domnívá se, že EU má za úkol vytvořit ve spolupráci s příslušnými zeměmi decentralizovaná energetická řešení, která jsou přizpůsobena venkovským oblastem;
72.
vyzývá Komisi, aby provedla analýzu a zabývala se otázkou technických závad ve třetích zemích, které ovlivňují přeshraniční dodávky do členských států EU, jako v případě přerušení dodávek ropy z ropovodu Družba;
73.
zdůrazňuje potřebu vnést do trhu EU s plynem další různorodost prostřednictvím hledání způsobů, jak zajistit větší dodávky energie přímo od výrobců ve střední Asii, tj. Kazachstánu, Ázerbájdžánu, Turkmenistánu a Uzbekistánu;
74.
žádá, aby byly podniknuty kroky vedoucí k zajištění dalšího rozvoje panevropského energetického společenství (PEEC) zahrnutím rozšíření Smlouvy o energetickém společenství o Turecko a zkoumáním možnosti přistoupení Mashrequ a Maghrebu k PEEC;
Jednotný trh v energetice a konkurenceschopnost
75.
vyzývá členské státy, aby uznaly, že energetický trh EU stále ještě není plně liberalizován a že je nezbytné jeho plné zavedení; je toho názoru, že k nastolení vysokého stupně nezávislosti v energetice, dlouhodobé stability, účinnosti ,šetrnosti vůči životnímu prostředí a zabezpečení dodávek je potřeba jasný a stabilní politický rámec; proto vyzývá Komisi a členské státy, aby v této souvislosti pečlivě zvážily potřebu regulačního zásahu;
76.
všímá si, že členské státy podporují politiky liberalizace trhů s energiemi různými způsoby a že rozdíly lze spatřit i v jejich regulačních rámcích;
77.
vyzývá Evropskou radu, aby na svém jarním zasedání v březnu 2007 provedla širší vizi společného evropského zájmu v oblasti energetiky, která při dotváření vnitřního trhu poslouží jako jasný politický rámec, jenž v současné době chybí;
78.
vyzývá Komisi, aby uplatnila pravomoc podle čl. 86 odst. 3 Smlouvy o ES ke zvýšení svého úsilí při oddělení infrastruktury pro plyn, aby se podpořila hospodářská soutěž v odvětví přenosové soustavy na plyn, a stimulování provozovatelů s cílem otevření trhů i jiným subjektům, než kterými jsou tradiční dodavatelé plynu;
79.
blahopřeje Komise k průzkumu v odvětví energetiky; vyzývá Komisi, aby nadále prosazovala zákonná opatření, včetně pokut, proti společnostem, které porušují pravidla hospodářské soutěže; podporuje Komisi v tom, aby stíhala členské státy, jež neoprávněně chrání vedoucí vnitrostátní dodavatele energie a snaží se regulovat koncové ceny na úroveň nižší než tržní cena nebo se snaží blokovat fúze a akvizice, neboť takové jednání by narušovalo rozvoj vnitřního trhu; požaduje, aby Komise poskytla informace o příslušné podobě smluv na dlouhodobé dodávky a o podmínkách, za nichž jsou možná ujednání;
80.
domnívá se, že členské státy a regiony by měly zajistit, že se s malými a středními výrobci a s velkými výrobci energie bude na trhu zacházet stejně, s ohledem na ochranu spotřebitelů energie proti účinkům monopolů na trhu;
81.
naléhá na Komisi, aby ve svém vyhodnocení národních alokačních plánů odmítla deformace trhu plynoucí z národních alokačních plánů a trvá na harmonizaci národních alokačních plánů, z nichž mnohé v současné době podrývají princip "kdo znečišťuje, ten platí";
82.
vyzývá Komisi, aby skoncovala s regulovanými cenami energie, neboť narušují vlastní podstatu otevřených energetických trhů; vyzývá Komisi, aby se věnovala především regulovaným cenám energie v odvětvích náročných na energii, neboť podrývají nejenom evropský energetický trh, ale také vnitřní trh s jinými komoditami; souhlasí s tím, že mohou být nutná zvláštní opatření pro odvětví náročná na energii v EU, která jsou vystavená globální hospodářské soutěži, ale tato opatření musí být přijata způsobem koordinovaným na úrovni EU; naléhá proto na GŘ pro hospodářskou soutěž, aby vytvořilo jasný soubor kritérií, který by určoval, co jsou energeticky náročná odvětví vystavená globální hospodářské soutěži, a aby použilo tato pravidla k posouzení platnosti vnitrostátních režimů pro energeticky náročná odvětví;
83.
naléhavě žádá Komisi, aby učinila další opatření k vyřešení koncentrace energetického trhu v případě zneužití dominantního postavení na trhu;
84.
navrhuje výrazné zvýšení pravomocí regulačních orgánů členských států, které by měly být plně nezávislé na vládě a na průmyslu, a harmonizaci jejich pravomocí, které by se mělo dosáhnout pomocí stanovení společných pravidel o transparentnosti, zveřejňování a odpovědnosti, což by měla ověřovat Komise a každoročně i Evropský parlament, měla by být stanovena minimální závazná pravidla o postupu při jmenování regulačních orgánů; domnívá se, že vnitrostátní regulační orgány by měly fungovat jako poradní orgány pro úřady v oblasti hospodářské soutěže v členských státech a měly by zajistit, aby měly energetické společnosti statutární povinnost radit zákazníkům, pokud jde o úspory energie;
85.
vyzývá Komisi, aby připravila přezkoumání pravomocí a nezávislosti vnitrostátních regulačních orgánů; teprve pak by Komise měla připravit doporučení týkající se harmonizovaného rozvoje regulace na vnitřním trhu EU;
86.
vyzývá členské státy, aby daly vnitrostátním regulačním orgánům pravomoc dohodnutou na úrovni EU, poskytly jim nástroje pro uskutečňování přeshraničních přenosů energie a plynu včetně nediskrimujícího přístupu do sítě, poplatků za přenos, přidělování kapacit, zvládání přetížených systémů, správy veřejných zakázek a provozu sítí a včetně jasného harmonogramu nabídek na trhu s energií; domnívá se, že národní regulační orgány by také měly trvat na tom, že provozovatelé sítí musí jednat v zájmu evropských spotřebitelů; domnívá se, že ještě před ustanovením evropského regulačního orgánu je třeba harmonizovat oblasti odpovědnosti regulačních orgánů členských států, aby se zajistila větší konzistence činností zaměřených na zlepšování způsobu fungování trhu;
87.
naléhavě žádá členské sáty, aby podporovaly lepší spolupráci provozovatelů přepravních soustav (TSO), zejména pokud jde o přidělování kapacit v příhraničních oblastech, vnitrodenní trhy, plánování sítí a důležité investice do rozvoje regionálních trhů; žádá Komisi, aby zároveň s TSO připravila kodex evropské sítě;
88.
vyzývá Komisi, aby řešila problémy týkající se nezávislosti/střetu zájmů a transparentnosti, pokud jde o provozovatele přenosových sítí; aby předložila návrhy, které umožní provozovatelům přepravních soustav nést svou odpovědnost jakožto subjekty napomáhající trhu a k harmonizaci mezinárodních nařízení pro provozovatele přepravních soustav cílem zlepšit přeshraniční přepravu;
89.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že členské státy dodržují podmínky stanovené v čl. 7 odst. 6 směrnice 2001/77/ES, zejména že poplatky používané provozovateli za přenos elektřiny prostřednictvím sítí nediskriminují žádným způsobem elektřinu z obnovitelných zdrojů vyráběnou v okrajových oblastech, jako jsou ostrovní regiony a regiony s nízkou hustotou obyvatelstva; naléhá na Komisi, aby učinila další kroky k ukončení současné vnitřní diskriminace v členských státech;
90.
vyzývá Komisi a členské státy, aby pečlivě posoudily, zda je skutečně nutné, aby vznikly nové instituce, jako například Evropské středisko pro energetické sítě, k zajištění rovných podmínek pro dodavatele, vzhledem k vysokému počtu již existujících institucí, na kterých by se mohlo stavět;
91.
naléhá na členské státy, aby více podporovaly vzájemná propojení napříč členskými státy EU a zvláště uvnitř členských států a tím umožnily dodavatelům z ostrovních a okrajových oblastí lepší přístup do hlavní pevninské sítě;
92.
vyzývá Komisi, aby přesně analyzovala stávající problémy v přidělování povolení k plánování na hranicích a předložila zprávu Evropskému parlamentu; vyzývá členské státy, aby udělily povolení k plánování na hranicích do čtyř let od předložení žádosti; dodává, že jednou z možných cest, jak toho dosáhnout, by mohlo být zavedení právních předpisů, pokud to bude nutné;
93.
je toho názoru, že vytvoření regionálních energetických trhů by mělo pomoci urychlit integraci energetických trhů EU a za žádných okolností by nemělo vytvářet další překážky propojení všech energetických trhů;
94.
vyzývá Komisi, aby zajistila větší využití systémů přidělování založených na trhu tam, kde je omezená kapacita přeshraničního přenosu;
95.
vyzývá Komisi, aby učinila prioritu z požadavku na vytvoření dobře fungujících harmonizovaných regionálních energetických trhů do roku 2009, s ohledem na integraci trhů s největším rozvojovým potenciálem na evropské úrovni do roku 2012 a na urychlení vytvoření jednotného evropského energetického trhu a sítí;
96.
poznamenává, že přeshraniční propojení bude vyžadovat zvláštní opatření, například preferenční poskytování dotací nebo daňových úlev; naléhá na EU, aby rychle pokročila ve svém projektu transevropských energetických sítí; poznamenává, že doplnění chybějících spojení v transevropských energetických sítích zlepší bezpečnost zásobování energií a také přispěje k dotvoření vnitřního trhu;
97.
považuje za přiměřené, že je nutno odložit případné rozšíření regulačního rámce a místo toho je nutno urychlit zavádění stávajících pravidel ES v členských státech; domnívá se, že o dalším regulačním opatření, např. plné rozdělení vlastnictví, by se mělo uvažovat pouze tehdy, pokud se mechanismy stanovené ve stávajících právních předpisech pro vnitřní trh ukážou v praxi jako neúčinné; zdůrazňuje význam zlepšování účinnosti regulace a zajišťování správného a jednotného zavádění ustanovení o oddělování činností, stanovených současnými směrnicemi;
98.
naléhá na Komisi, aby při stanovení své pozice v budoucí správě a vlastnictví energetických sítí a potřeby nové legislativní iniciativy pro lepší regulaci odvětví energetiky v EU v plném rozsahu posoudila nedávné zprávy UCTE (Unie pro koordinaci přenosu elektřiny) a ERGEG (evropské regulační orgány pro elektroenergetiku a plynárenství) o výpadku elektrické energie, ke kterému došlo v Německu v listopadu 2006;
99.
domnívá se, že přenosové soustavy v energetickém odvětví by měly projít plným rozdělením vlastnictví ihned po tom, co Komise zhodnotí stávající právní předpisy jako neúčinné, neboť by se tím předešlo střetům zájmů vznikajícím mezi konkurenčními energetickými společnostmi;
100.
domnívá se, že by Komise měla předložit komplexní strategii v oblasti plynu, jež by se zabývala snížením spotřeby plynu, zabezpečením přístupu třetích zemí z hlediska hospodárného a efektivního využití plynu, diverzifikací dodávek a zlepšením tranzitních tras a plynárenských infrastruktur (např. skladováním plynu, LNG systémy a chybějícími strategickými centry pro plyn) – rovněž kvůli přípravě na zavádění bioplynu – a potřebou některých členských států změnit směr toku plynu, dále, aby se na základě analýzy nákladů a přínosů, provedené s ohledem na fyzické a ekonomické překážky v odvětví plynárenství, zabývala otázkou skladování a skladových prostor;
101.
vyzývá Komisi, aby vytvořila návrhy směrnice o zemním plynu, a tím srovnala stav se směrnicemi, které se zabývají biopalivy a vodíkovým pohonem;
102.
žádá Komisi, aby vymezila, kdo má být chápán jako uživatel s vysokou spotřebou energie; žádá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost uživatelům s vysokou spotřebou energie v EU, kteří si konkurují na globální úrovni;
103.
naléhá na Komisi, aby využila svých pravomocí v oblasti hospodářské soutěže k vyřešení existence doložek o rozdělení trhu ve smlouvách o dodávkách mezi výrobci plynu a vnitrostátními poskytovateli energií v EU, které zakazují vnitrostátním poskytovatelům energií v EU prodávat přebytečný plyn od výrobců plynu dál na jiné evropské trhy, a také k prošetření zákonnosti těchto dlouhodobých smluv o dodávkách, jež uzavírají trh dalším dodavatelům;
Nedostatek energie a práva spotřebitele
104.
domnívá se, že spotřebitelé musí být středem veškeré budoucí energetické politiky a že nedostatek energie by měla Komise ve svých návrzích více zdůraznit; připomíná, že spotřebitelé, zejména orgány veřejné správy, které musí jít v této oblasti příkladem, mají rovněž závazky, pokud jde o energetickou hospodárnost; uznává zásadní úlohu, kterou může hrát inteligentní politika měření a vyúčtování , tedy i napomáhat ve změně chování spotřebitele; vyzývá Radu a Komisi, aby navrhly měření, která pomůžou domácnostem s nízkými příjmy dosahovat úspor energie v jejich obydlí, čímž by tyto domácnosti dosáhly snížení svých plateb za energie a byly by méně ohroženy zvyšováním cen v budoucnosti;
105.
trvá na nezbytnosti kampaně za vzdělávání a změnu chování ve prospěch udržitelnější mobility evropského občana;
106.
žádá, aby v souvislosti s opatřeními v oblasti energetické účinnosti a udržitelnosti byla v rámci všech evropských režimů financování, jako jsou zejména strukturální fondy, sedmý rámcový program a program Inteligentní energie – Evropa a obecně také veškerá regionální politika a opatření finančního inženýrství zahrnuté v politice soudržnosti na období 2007 až 2013, i v souvislosti se všemi činnostmi EIB poskytována místním a regionálním orgánům jednotná a nepřetržitá podpora;
107.
vyzývá Komisi, aby dala najevo zájem jak o obnovitelné zdroje energie, tak o úspory energie, a to zdůrazňováním těchto politik u všech iniciativ financovaných ze strukturálního fondů a fondu soudržnosti (začleňování), a zejména u iniciativ financovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj ve všech regionech EU v programovém období 2007–2013, a aby vypracovala v rámci těchto fondů návrh na odstraňování překážek při dosahování pokroku v úsporách energie, způsobených 3 % hranicí energetické účinnosti a zvážila odstranění tohoto prahu pro roce 2013;
108.
znovu potvrzuje své stanovisko, že je nutno obyvatelstvu dodávat energii za účelem uspokojení jeho základních potřeb a že je nutno zabezpečit tyto dodávky; proto požaduje, aby regulační orgány v oblasti energetiky v členských státech zajistily povinnost poskytovat univerzální služby a to, že budou přiměřeně chráněni znevýhodnění a chudí spotřebitelé;
109.
přiklání se k tomu, aby se při vytváření kritérií pro udělování veřejných zakázek přihlíželo k začlenění cílů energetické politiky, pokud je to proveditelné z hlediska orgánu odpovědného za přidělování zakázek a vhodné vzhledem k příslušnému postupu přidělování zakázek a pokud to nepředstavuje nevhodný zásah do hospodářské soutěže;
110.
zdůrazňuje význam toho, aby měli spotřebitelé snadný přístup k informacím o ceně a jednotlivých možnostech, že bude snadné změnit dodavatele energie a spotřebitelé budou mít právo být vyslechnuti regulačními orgány v každém členském státě
Vývoj
111.
žádá, aby Komise a Rada uznaly, že na světě jsou 2 miliardy lidí bez přístupu k základním energetickým službám a že by EU měla stanovit politický směr pro zmírnění tohoto postoje a ke splnění rozvojových cílů tisíciletí;
112.
vítá iniciativu Globálního fondu pro energetickou účinnost a obnovitelnou energii jako součást globální politické odpovědnosti za další rozvoj;
113.
zdůrazňuje, že EU a její členské státy musí využít svých diplomatických a obchodních vztahů a vztahů pomoci s dodavatelskými zeměmi k podpoře finanční transparentnosti. žádá Komisi, aby schválila a podpořila Iniciativu pro transparentnost těžebního průmyslu a aby vytvořila strategii začlenění zásad této iniciativy a programu podnikové sociální odpovědnosti do dohod se třetími zeměmi; specifická ustanovení v těchto dohodách by měla podporovat úlohu občanské společnosti v těchto zemích jako nezávislého dohledu nad správou výnosů z energie;
114.
domnívá se, že dopad opatření EU by se výrazně zlepšil pomocí silné zahraniční politiky snažící se přesvědčit všechny průmyslové země o tom, aby se zúčastnily úsilí v boji proti klimatickým změnám, a začleněním většího množství programů usilujících o podporu čisté a účinné energie do rozvojové politiky EU;
115.
navíc by měla EU společně s "nejpokročilejšími" rozvojovými zeměmi zkoumat způsoby, díky nimž by mohly hrát větší úlohu v celosvětovém úsilí o boj proti celosvětovému oteplování a přízpůsobení se mu. EU by měla též zvážit, jaké kroky by měly být podniknuty pro posílení světové solidarity tváří v tvář účinkům klimatických změn, zejména pokud jde o nejchudší země;
116.
zdůrazňuje, že všechny rozvojové země mají právo na hospodářský rozvoj; klade však důraz na to, že rozvojové země nemusí jít ve stopách průmyslových zemí, co se týče praxe znečišťování, a vyzývá proto, aby byla věnována zvýšená pozornost technologické spolupráci a budování kapacit v oblasti udržitelné energie a celosvětovým normám účinnosti pro elektrické spotřebiče;
117.
požaduje, aby se ve větší míře podporovalo využívání udržitelných místně dostupných forem energií a decentralizovaných energetických sítí, zejména v rozvojových zemích, mj. předáváním poznatků a technologií, aby se tak zabezpečil přístup k energii, ušetřily zdroje, vytvořila pracovní místa, snížila závislost a přispělo se k rozvoji fungujících tržních ekonomik;
°
° °
118.
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi.
