Ohlédnutí za plenárním zasedáním ve Štrasburku 18.-21. února 2008
2008-02-25 - 16:55
Ve dnech 18.–21. února proběhlo ve Štrasburku letošní třetí plenární zasedání.
V jeho úvodu vyhlásil předseda EP Hans-Gert PÖTTERING písemné prohlášení o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se dopouštějí velké supermarkety působící v Evropské unii, pod které se podepsalo 439 europoslanců. Podle jednacího řádu EP to znamená, že uvedené prohlášení nabývá platnosti a představuje oficiální postoj Parlamentu.
Předseda se dále zmínil o vyhlášení nezávislosti Kosova , k němuž došlo v průběhu předchozího víkendu. Toto rozhodnutí podle jeho slov odráží vůli kosovských občanů „mírově a s důvěrou vzít do svých rukou politickou a institucionální budoucnost své země”.
K otázce Kosova se Parlament vrátil v rozpravě s Radou a Komisí ve středu 20. února. Slovinský ministr Dimitrij Rupel zdůraznil, že případné členství Srbska v EU nemá žádnou spojitost s otázkou Kosova. Přivítal současně, že se Radě podařilo dospět v této otázce ke shodě, i když EU nemůže formálně uznat Koso, protože není státním útvarem, a tato otázka je v kompetenci jednotlivých členských států.
Podle zprávy z vlastního podnětu, kterou poslanci přijali poměrem hlasů 525:115:29, přispěje Lisabonská smlouva k posílení demokratické odpovědnosti, k lepší ochraně občanských práv a k efektivnějšímu fungování evropských institucí. Členské státy by ji proto měly schválit v průběhu tohoto roku před příštími volbami do EP v roce 2009. Poslanci vyjádřili nicméně určité obavy, zejména pokud jde o výjimky, jež byly poskytnuty některým členským státům.
Volný pohyb zboží na vnitřním trhu je jedním ze základních acquis EU. Evropské podniky při vývozu zboží do jiných členských států však stále narážejí na překážky. Revize stávajících předpisů, kterou EP podpořil přijetím tří legislativních zpráv, si proto klade za cíl znesnadnit členským státům, aby kladly dovozu výrobků protekcionistické překážky. Legislativní balíček také vyjasňuje definici značky CE, posiluje dohled nad vnitřním trhem a ukládá dovozcům odpovědnost za importované produkty.
Ve čtvrtek 21. února přijal Parlament zprávu, jejímž prostřednictvím navrhuje zavedení řady opatření, která umožní čelit demografickým změnám v Evropě. Poslanci doporučují zejména zavedení bonifikace důchodů pro rodiče, omezení počtu případů předčasného odchodu do důchodu, uvalení sankcí vůči zaměstnavatelům nelegálních přistěhovalců či zavedení nároku na rodičovskou dovolenou pro otce.
Podle usnesení, které přijal Evropský parlament ve čtvrtek 21. února, politika izolace pásma Gazy selhala jak na politické, tak a humanitární úrovni. Poslanci proto opakovaně vyzvali obě strany, aby respektovaly mezinárodní právo, a zejména mezinárodní humanitární právo.
Europoslanci přijali v průběhu plenárního zasedání také nelegislativní zprávu o transparentnosti ve finančních otázkách , v níž vyzývají Evropskou komisi, aby zveřejnila seznam příjemců podpor z evropských fondů a zvážila možnost zavedení „černé listiny” osob a subjektů, které nedodržují pravidla. EP kromě toho vyzývá všechny evropské orgány a instituce, aby vypracovaly pro své členy „pravidla profesionální etiky”.
Parlament v úterý 19. února zamítl poměrem hlasů 241:332:87 zprávu o faktorech, které vedou k podpoře terorismu . Tato situace nastala z důvodu neshody mezi jednotlivými skupinami ohledně nejvhodnějších nástrojů pro boj proti radikalizaci. Původní znění zprávy obsahovalo výzvu k členským státům, aby změnily definici teroristického trestného činu a příslušných postihů tak, aby do své působnosti zahrnovaly „oslavování terorismu“.
Revidovaná a ambicióznější strategie pro přístup na trhy , která by otevřela pro evropské výrobky a služby nové světové trhy, přispěje k posílení úlohy Evropské unie ve světě, k vytvoření nových pracovních příležitostí v Evropě a k posílení konkurenceschopnosti v EU, uvádí zpráva z vlastního podnětu, kterou poslanci přijali v úterý 19. února.
Evropský parlament také přijal usnesení o Lisabonské strategii a související zprávu o hlavních směrech hospodářské politiky , které jsou hlavním evropským nástrojem pro koordinaci hospodářských politik členských států a mají být revidovány letos na jaře. Poslanci jejich prostřednictvím navrhují řadu opatření na posílení růstového potenciálu a tvorbu nových pracovních míst v Evropě.
Podle zprávy z vlastního podnětu o „ochraně finančních zájmů Společenství – boj proti podvodům” , kterou poslanci široce podpořili na plenárním zasedání, je třeba posílit přeshraniční koordinaci a spolupráci v boji proti podvodům v EU. Tato zpráva reaguje na dokumenty Evropské komise o ochraně finančních zájmů Společenství v letech 2005 a 2006.
V úterý 19. února uvítali poslanci Evropského parlamentu na slavnostním plenárním zasedání ve Štrasburku švédského předsedu vlády Johna Fredrika REINFELDTA . Švédský premiér vystoupil v plénu s příspěvkem k diskusi o budoucnosti Evropy. Jednalo se již o šestou rozpravu k tomuto tématu. 20080215BRI21439
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
Smlouvy
EP: Lisabonská smlouva posílí demokratický charakter EU
2008-02-25 - 16:55
Podle zprávy z vlastního podnětu, kterou poslanci přijali poměrem hlasů 525:115:29, přispěje Lisabonská smlouva k posílení demokratické odpovědnosti, k lepší ochraně občanských práv a k efektivnějšímu fungování evropských institucí. Členské státy by ji proto měly schválit v průběhu tohoto roku před příštími volbami do EP v roce 2009. Poslanci vyjádřili nicméně určité obavy, zejména pokud jde o výjimky, jež byly poskytnuty některým členským státům. Pokud všechny členské státy ratifikují Lisabonskou smlouvu do konce tohoto roku, budou občané v červnu 2009 volit své zástupce do Evropského parlamentu se znalostí nového institucionálního rámce, zdůrazňují poslanci prostřednictvím zprávy, kterou dnes podpořili drtivou většinou svých hlasů. Před samotným hlasováním proběhla v plénu rozsáhlá rozprava, v níž se ke Smlouvě vyjádřili zástupci jednotlivých politických skupin v EP a další poslanci. „Lisabonská smlouva přispěje k posílení úlohy Evropského parlamentu, a tím i evropských občanů” , uvedl v rozpravě zpravodaj Richard CORBETT (PES, UK). Parlament bude od nynějška sdílet s Radou rozhodovací pravomoci v řadě oblastí, kde měl doposud pouze poradní funkci, jako jsou například zemědělské výdaje. Smlouva také umožní lepší vymezení kompetencí a Evropa se tak podle jeho názoru stane demokratičtější a akceschopnější. Druhý ze zpravodajů, Íñigo MÉNDEZ de VIGO (EPP-ED, ES), ocenil spolupráci s Richardem CORBETTEM , která byla podle jeho slov velmi konstruktivní i přes rozdílné politické názory. To podle jeho názoru odráží vůli Evropského parlamentu hledat společně kompromisy a politická řešení. V souvislosti s Lisabonskou smlouvou poznamenal, že Parlament měl původně „ambicióznější představy” , nová smlouva je však uspokojivým kompromisem. Podařilo se v ní zachovat to nejdůležitější pro demokratičtější a efektivnější fungování EU, poskytuje nástroje pro řešení celé řady otázek a problémů a umožňuje reagovat na očekávání občanů. Joseph DAUL (EPP-ED, FR) jménem své skupiny ocenil zprávu o Lisabonské smlouvě, která je podle jeho slov „výsledkem vynikající spolupráce” . Nová smlouva poskytne Evropě potřebné nástroje pro efektivní fungování a znamená „návrat politiky do Evropy” . Přispěje také k posílení pravomocí Evropského parlamentu i národních parlamentů, poskytne občanům právo iniciativy, začleňuje Listinu základních práv jako právně závazný dokument, posílí transparentnost tím, že otevře jednání v Radě veřejnosti. V neposlední řadě zdůraznil také úlohu EU na světové scéně, kterou Lisabonská smlouva výrazně posílí, zejména díky vytvoření postu vysokého představitele pro zahraniční a bezpečnostní politiku. „Evropský parlament se nyní vyjadřuje k nejvýznamnějšímu počinu v dějinách EU” , zdůraznil na úvod jménem své skupiny Martin SCHULZ (PES, DE). Hlavní otázku spatřuje nikoli v obsahu samotné Smlouvy, ale v důvodech pro její přijetí. Tím je podle jeho názoru především upevnění pozice jednotlivých evropských států ve světě, a to v rámci jednoho celku, Evropské unie, jež současně těmto státům zaručuje rovnoprávné postavení. Jedině díky této jednotě bude Evropa podle jeho názoru schopna čelit mezinárodní konkurenci v globalizovaném světě. Za klíčový aspekt přitom označil mír, kterého lze dosáhnout pouze prostřednictvím vzájemné spolupráce v rámci EU, protože „historie mnohokrát ukázala, že nacionalismus znamená jen válku a není řešením pro budoucnost”. Andrew DUFF (ALDE, UK) na úvod zdůraznil, že „svět od EU očekává, že bude silnější a bude energičtěji vystupovat na světové scéně”. Ačkoli je podle jeho slov v EU řada lidí, kteří by si přáli ukončit nekonečné rozpory, je zde také řada těch, kteří by si přáli Lisabonskou smlouvu zvrátit. Lituje v této souvislosti, že britská vláda nebyla schopna čelit těmto nacionalistům a xenofobům a přistoupila na různé výjimky, které podle jeho názoru „postaví Spojené království na okraj Evropy”. Doufá nicméně, že tato situace se časem změní a UK se opět dostane zpět do centra evropského dění. Podle Briana CROWLEYHO (UEN, IE) zajistí Lisabonská smlouva pokrok v Evropě, ale také evropská ekonomika musí získat na sebevědomí. Vzhledem k tomu, že Irsko zaznamenalo jako člen EU nebývalý hospodářský rozkvět, doufá, že Irové si tuto skutečnost uvědomí a k Lisabonské smlouvě se v referendu vysloví kladně. Lisabonská smlouva totiž podle jeho slov přinese řadu výhod Evropě jako celku, a tím i jednotlivým členským státům. Johannes VOGGENHUBER (Zelení/EFA, AT) přivítal zejména zakotvení základních sociálních a dalších práv občanů v Lisabonské smlouvě prostřednictvím Listiny základních práv. Ta podle jeho názoru představuje „základ pro vybudování sociální Unie”. EU se díky nové smlouvě stane také odpovědným aktérem na světové scéně a bude schopna řešit globální otázky, zejména v oblasti životního prostředí. Domnívá se nicméně, že v tuto chvíli je třeba ještě „naplnit ducha Smlouvy” , a to tak, aby se hlavními aktéry stali občané, a nikoli jednotlivé státy. Mary Lou MCDONALD (GUE/NGL, IE) si položila otázku, proč se Lisabonská smlouva schvaluje prostřednictvím referenda pouze v Irsku a proč se čelní političtí představitelé nechtějí zeptat na názor občanů. Lisabonská smlouva kromě toho podle jejího názoru povede k „militarizaci Evropy” , protože „nás nutí ke stále větším výdajům do zbrojení” a také „nepřináší nic nového v oblasti práv pracujících” . V neposlední řadě poukázala rovněž na skutečnost, že Evropa sice poskytuje značnou pomoc rozvojovým zemím, ale zároveň je nutí podepisovat dohody, které jsou výhodné pro EU, ale ne vždy pro tyto státy. Nigel FARAGE (IND/DEM, UK) označil ratifikaci parlamentní cestou za „podvod” , protože „nedává občanům možnost, aby se svobodně vyjádřili” . Domnívá se také, že Lisabonská smlouva je stejná jako zamítnutý návrh Ústavní smlouvy a poskytne EU pravomoc „rozhodovat o všech aspektech života občanů” . Očekává proto, že občané Irska Lisabonskou smlouvu v referendu zamítnou. Jim ALLISTER (NI, UK) kategoricky odmítá Lisabonskou smlouvu. Evropská politická elita se podle jeho slov domnívá, že může občany podvést a vnutit jim Smlouvu, aniž by se ptali na jejich názor. „Občané však budou reagovat a pomstí se” , zdůraznil. Z českých europoslanců vystoupil v rozpravě Jan ZAHRADIL (EPP-ED) a Miloslav RANSDORF (GUE/NGL). Jan ZAHRADIL (EPP-ED) na úvod zdůraznil, že „Evropská unie není stát a proto nepotřebuje ústavu” . Ačkoli byli všichni nuceni se s touto skutečností smířit, byl do zprávy začleněn bod 6, který konstatuje „lítost nad změnami, kterých se v nové Smlouvě podařilo dosáhnout oproti návrhu bývalé euroústavy” , což považuje za chybu. Poukázal v této souvislosti na to, že byl dosažen konsensus mezi 27 členskými státy a některé vlády jsou teď podle jeho slov ve zprávě nepřímo kritizovány za to, že „požadovaly změny oproti návrhu bývalé euroústavy” . Rozhodně se proto vyslovil proti zmíněnému bodu, neboť se domnívá, že jeho přijetí by znamenalo neúctu „vůči tomuto složitému konsensu”. Miloslav RANSDORF (GUE/NGL) se domnívá, že pokud má být evropská integrace trvalá, „musí se opírat o prohloubení a upevnění mezinárodního práva” , což se v současné době podle jeho názoru neděje. Domnívá se, že mezinárodní právo bylo porušeno zejména v případě uznání nezávislosti Kosova, a „první obětí” bude evropská integrace a transatlantické vztahy. „Jestliže na jedné straně byl etnický princip odmítnut jako zásada pro korekci hranic v případě Bosny, v případě Kosova byl naopak etnický princip přijat jako jediný metr a jediná zásada” , uvedl v této souvislosti. *** Jaké změny přinese Lisabonská smlouva? Hodnoty a zásady EU Podle ustanovení Lisabonské smlouvy jsou hodnotami, na kterých je založen celý evropský integrační proces, úcta k lidské důstojnosti, svoboda, demokracie, rovnost, právní stát a dodržování lidských práv, včetně práv menšin. Mezi zásady, jimiž se řídí činnost Unie, patří pluralismus, nepřípustnost diskriminace, tolerance, spravedlnost, solidarita a rovnost žen a mužů. Posílení transparentnosti Ústavní výbor se domnívá, že z hlediska transparentnosti byl učiněn významný pokrok sloučením Evropské unie a Evropského společenství v jeden celek, Evropskou unii, s právní subjektivitou. Smlouva o založení Evropského společenství se nyní stává Smlouvou o fungování Evropské unie a soustředí se na základní prvky, hodnoty a organizační aspekty Unie. Smlouva o Evropské unii se naopak podrobně zabývá organizací a fungováním Unie a vymezuje zásady a cíle, kterými se Unie řídí. Podle poslanců se tak zvýší účinnost a viditelnost činnosti Unie na mezinárodním poli. Při tomto sloučení do jednoho celku byla současně odstraněna struktura postavená na třech pilířích, s jedinou výjimkou, kterou tvoří společná zahraniční a bezpečností politika. Více demokratické odpovědnosti Podle zprávy přispěje Lisabonská smlouva k posílení úlohy Evropského parlamentu i parlamentů národních v rozhodovacím procesu, a upevní tak demokratický charakter Evropské unie. Až na několik málo výjimek budou Evropský parlament a Rada při přijímání právních předpisů rovnoprávnými zákonodárci, zejména pokud jde o rozpočtový proces či spravedlnost a vnitřní věci. Národní parlamenty budou mít naopak pravomoc vznést proti návrhu námitky, pokud se budou domnívat, že nebyla respektována zásada subsidiarity. Předsedu Evropské komise, kterého navrhne Evropská rada na základě výsledků evropských voleb, zvolí Evropský parlament. Více práv a srozumitelnosti pro občany Zpráva rovněž vítá skutečnost, že Lisabonská smlouva posílí práva občanů. Právně závazný charakter Listiny základních práv EU např. poskytuje občanům větší jistotu, že budou jejich práva plně respektována. Smlouva dále zavádí právo občanů na vlastní iniciativu a umožňuje jim předkládat návrhy Evropské komisi, čímž posiluje jejich účast na evropském rozhodovacím procesu. Lisabonská smlouva také přispěje k lepší srozumitelnosti a umožní občanům, ale lépe porozuměli úloze a fungování EU. Ústavní výbor se domnívá, že smlouva poskytuje dostatečné záruky, že se Unie nestane centralizovaným superstrátem, a poukazuje v této souvislosti na skutečnost, že nový text potvrzuje specifičnost Unie, jíž členské státy svěřují některé ze svých pravomocí, stejně jako povinnost respektovat národní identitu členských států. Větší efektivita Poslanci vítají skutečnost, že nová smlouva posílí schopnost orgánů a institucí EU efektivněji plnit své úkoly, a zdůrazňují, že rozšíření oblastí, v nichž budou zástupci vlád zasedající v Radě rozhodovat kvalifikovanou většinou (55 % států a 65 % obyvatelstva), a nikoli jednomyslně, usnadní rozhodování v Radě. Domnívají se také, že nová funkce místopředsedy Komise / vysokého představitele pro zahraniční a bezpečnostní politiku, který bude předsedat Radě ve složení pro zahraniční věci a bude moci jménem Unie jednat o otázkách, k nimž Unie zaujala společný postoj, zajistí vnější činnosti Unie větší jednotnost. Hlavní novinkou, kterou zavádí Lisabonská smlouva, je zrušení rotačního principu předsednictví každých 6 měsíců a jeho nahrazení volbou předsedy členy Evropské rady na období 30 měsíců. Zrušení pilířové struktury a lepší definice cílů EU v oblasti klimatických změn, práv dětí, energetiky, cestovního ruchu, sportu, zdravotní péče a civilní obrany posílí podle poslanců schopnost evropských institucí reagovat na obavy a otázky občanů. Posílení úlohy Evropského parlamentu Lisabonská smlouva podstatně posiluje úlohu Evropského parlamentu, jediného orgánu Evropské unie, který je občany přímo volen. Jeho úloha zákonodárce bude významně posílena díky rozšíření postupu spolurozhodování, který se stane řádným legislativním postupem, ale také díky zvýšené účasti Parlamentu ve zvláštních legislativních postupech. Při přijímání mezinárodních dohod bude zapotřebí jeho souhlasu. Parlament získal také právo podnětu k revizi Smluv a bude se na ní aktivně podílet prostřednictvím své účasti na Konventu, který revizi připravuje. Jeho rozpočtové pravomoci, které sdílí stejnou měrou s Radou, se nyní rozšiřují na všechny výdaje Unie a také jeho pravomoci v oblasti politické kontroly se rozšiřují zejména prostřednictvím volby předsedy Komise. EP bude po ratifikaci Lisabonské smlouvy schvalovat také další rozhodnutí, která dosud spadala výhradně do kompetencí Rady, a také v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, kde nemá rozhodovací pravomoc, získává obecné právo být informován a konzultován. V praxi to znamená, že kromě některých oblastí získal Evropský parlament pravomoc spolurozhodování prakticky ve všech oblastech politiky Unie, čímž se stává rovnoprávným zákonodárcem. Tímto způsobem byla konkretizována základní myšlenka dvojí legitimity EU jakožto unie států a občanů, která je základem evropské integrace. Počet poslanců Evropského parlamentu je omezen na 751 a ačkoli Lisabonská smlouva neuvádí, jak se mají křesla rozdělit mezi členské státy, nařizuje, aby Evropská rada na podnět Evropského parlamentu a s jeho souhlasem před volbami v roce 2009 rozhodla o jeho složení na základě zásady „ poměrného sestupného “ zastoupení s nejméně 6 a nejvíce 96 poslanci z každého členského státu. Obavy v souvislosti s národními výjimkami Poslanci v souvislosti s Lisabonskou smlouvou vyjádřili určité dílčí obavy. V první řadě litují, že byl opuštěn „ústavní přístup“, ačkoli současně uznávají, že to bylo nutné pro zajištění dohody mezi členskými státy. Dále pak kritizují, že pro některé členské státy byla přijata zvláštní ustanovení v oblasti policejní spolupráce a trestního práva, stejně jako v otázce uplatňování Listiny základních práv. Symboly Výbor v předložené zprávě vyjadřuje politování také nad tím, že symboly Unie - vlajka, hymna, heslo, euro a Den Evropy - nebyly v nové smlouvě zakotveny. Vzhledem k tomu, že tyto symboly budou i nadále existovat, domnívají se poslanci, že „by bylo logické, aby byly zmíněny v textech, které definují právní a politický status Unie”. Nutnost informovat občany Poslanci prostřednictvím zprávy opětovně vyzývají členské státy, aby „prokázaly svou politickou angažovanost v úsilí o zajištění ratifikace této smlouvy do 1. ledna 2009“ , aby mohla vstoupit v platnost před příštími volbami do Evropského parlamentu. Výbor v neposlední řadě vyzývá také orgány EU a vnitrostátní orgány, aby vyvinuly veškeré úsilí k tomu, aby byli evropští občané o obsahu smlouvy „jasně a objektivně informováni“. Za tímto účelem poslanci žádají, aby bylo co nejdříve zveřejněno konsolidované znění smluv. Ratifikace v České republice Parlament ČR dne 30. října 2007 na základě hlasování rozhodl ratifikovat Lisabonskou smlouvu parlamentní cestou. K jejímu přijetí je zapotřebí třípětinové většiny hlasů v obou komorách Parlamentu. Datum hlasování nebylo dosud stanoveno. Ratifikace v členských státech Do dnešního dne ratifikovalo Lisabonskou smlouvu Maďarsko (17. 12. 2007), Slovinsko (29. 1. 2008), Malta (29. 1. 2008), Rumunsko (4. 2. 2008) a Francie (7. 2. 2008). Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. února 2008 o Lisabonské smlouvě (2007/2286(INI))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0055 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
Instituce
Posílit výkonnost evropského hospodářství
2008-02-25 - 16:55
Evropský parlament přijal usnesení o Lisabonské strategii a související zprávu o hlavních směrech hospodářské politiky, které jsou hlavním evropským nástrojem pro koordinaci hospodářských politik členských států a mají být revidovány letos na jaře. Poslanci jejich prostřednictvím navrhují řadu opatření na posílení růstového potenciálu a tvorbu nových pracovních míst v Evropě. Podle zprávy, kterou vypracovala Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT), by zdravé hospodářské politiky při současné neklidné finanční situaci pomohly posílit důvěru a omezit nejistotu. Poslanci proto navrhují řadu opatření na posílení dlouhodobého růstového potenciálu, aby byla Evropa schopná vytvářet nová pracovní místa. Podle Evropského parlamentu mohou rostoucí nerovnováha, celková poptávka a globální inflační tlaky představovat pro měnovou politiku značný problém, stejně jako nadměrná kolísavost směnných kurzů a nejistota finančních trhů. Posílit růstový potenciál Aby bylo možno dosáhnout v Evropě zvýšení zaměstnanosti, je nejprve nutné posílit její růstový potenciál, domnívá se EP. Poslanci varují před skutečností, že vysoká úroveň směnného kurzu eura poškozuje konkurenceschopnost evropského hospodářství a omezuje manévrovací prostor měnové politiky. Domnívají se proto, že by ve většině zemí mohla konsolidace veřejných financí přispět k zachování dlouhodobé fiskální udržitelnosti. V tomto ohledu by mohla pomoci také modernizace veřejné správy. Parlament rovněž zdůrazňuje, že v zájmu makroekonomické stability musí jít růst produktivity ruku v ruce se spravedlivějším přerozdělováním zisků vyplývajících z růstu a s posilováním sociální soudržnosti. EU a světová ekonomika Posle poslanců by EU měla globalizaci spíše utvářet, než aby se jí pouze pasivně přizpůsobovala, a k tomu jsou nanejvýš důležité transatlantické vztahy. Domnívají se také, že je potřeba přijmout opatření k boji proti protekcionismu, a to jak na úrovni EU, tak i mimo ni, neboť „protekcionismus práva spotřebitelů a občanů spíše ohrožuje, než chrání” . Aby byla Evropa schopna odpovídajícím způsobem řídit migrační toky a účinně bojovat proti nelegální imigraci, musí podporovat růst a spolupráci s třetími zeměmi a více otevřít vůči nim svou ekonomiku, dodává Parlament. Synergie mezi růstem a ochranou životního prostředí Evropský parlament se domnívá, že technologie šetrné k životnímu prostředí mohou posílit součinnost mezi hospodářským růstem a ochranou životního prostředí. Tržně orientované nástroje by naopak měly být využívány při dosahování cíle Evropské rady, totiž přeměnit Evropu v energeticky účinnou ekonomiku založenou na obnovitelných zdrojích energie. Za účinnou metodu přitom poslanci považují přesunutí daňové zátěže z pracovní síly na poškozování životního prostředí. Opatření na podporu hospodářského růstu Poslanci se domnívají, že při respektování finanční konsolidace mohou podpora soukromých investic a iniciativy v oblasti spolupráce soukromého a veřejného sektoru vést k významné součinnosti, zlepšit schopnost Evropy dostát současným výzvám v oblasti vědy a výzkumu, dopravy a komunikace, energie a udržitelnosti životního prostředí a podpořit účinné přidělování zdrojů v Evropě. Důležitou úlohu v konkurenceschopné a dynamické ekonomice hraje podle poslanců poskytování efektivních služeb obecného hospodářského zájmu za dostupné ceny a otevření síťových průmyslových odvětví konkurenci je nutností. Parlament se dále domnívá, že je třeba vytvořit koordinovaný fiskální rámec, který by byl pro společnosti, zejména pro malé a střední podniky, příznivý a vedl k obnově růstu a k tvorbě pracovních míst. Koordinační proces evropské hospodářské politiky Rada by měla přijmout nové hlavní směry hospodářské politiky na další tři roky na jaře toho roku v návaznosti na zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března. Tyto hlavní směry jsou hlavním nástrojem pro koordinaci hospodářských politik v členských státech v rámci Lisabonské strategie, která si klade za cíl posílit konkurenceschopnost evropského hospodářství. Společně s hlavními směry politiky zaměstnanosti tvoří integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost. Od přijetí Lisabonské strategie a její revize v roce 2005 se jedná již o druhý cyklus těchto hlavních směrů. Usnesení o Lisabonské strategii Poslanci EP společně s touto zprávou přijali také usnesení o Lisabonské strategii. Jeho prostřednictvím vyjadřují přesvědčení, že aby bylo možno zaručit úspěch obnovené Lisabonské strategie, je rovněž zapotřebí posílit růst Evropy a překonat nedostatečnou domácí poptávku. Toho musí být podle jejich názoru dosaženo zvýšením příjmů souvisejícím se zvýšením produktivity a zaměstnanosti. Stabilita finančních trhů Poslanci varují před tím, že evropský hospodářský pokrok není imunní vůči krizím. Zdůrazňují v této souvislosti, že prvořadým úkolem je zajistit stabilitu finančních trhů. Nedávná krize související s rizikovými hypotékami podle jejich názoru ukazuje, že je nezbytné, aby EU vyvinula opatření hospodářského dohledu s cílem posílit transparentnost a stabilitu finančních trhů. Vývoj, výzkum a klimatické změny Poslanci se domnívají, že vědeckotechnický výzkum představuje jeden z klíčových prvků lisabonské agendy a je také nanejvýš důležité posílit výzkum. Zdůrazňují současně, že nezbytný přechod k hospodářství s nízkými emisemi oxidu uhličitého prostřednictvím rozvoje a uplatňování nových technologií vytvoří pro EU různorodé příležitosti. Parlament vítá také návrh Komise na zavedení „páté svobody“ – svobody znalostí –, která bude doplňovat čtyři svobody volného pohybu zboží, služeb, osob a kapitálu. Podpora malých a středních podniků Poslanci konstatují, že malé a střední podniky hrají klíčovou úlohu při vytváření nových pracovních míst. Plně proto podporují Komisí navrhovaný akt o malých podnicích jako nástroj pro vytváření příležitostí pro malé a střední podniky, povzbuzování kultury „mysli nejdříve v malém“ a pro stanovení přístupu integrované politiky s cílem využít potenciál růstu malých a středních podniků ve všech fázích jejich životního cyklu. Zahraniční a obchodní politika Parlament zdůrazňuje, že je zapotřebí přístup nové komplexní vnější a obchodní politiky, která by se zaměřila na to, aby Evropě umožnila převzít vedoucí úlohu při stanovování celosvětových pravidel a norem a usnadnila vývoz z Evropy. Tato politika by měla současně také zajistit, aby dovozy splňovaly potřebné normy. Evropa musí podle EP také maximalizovat svůj potenciál jednak jako odrazový můstek pro vstup podniků na světové trhy, jednak jako přitažlivé místo pro investory. Poslanci proto požadují, aby všechny projednávané dvoustranné nebo regionální dohody EU obsahovaly vynutitelná ustanovení pro provádění hlavních pracovních norem a dalších aspektů důstojné práce i vícestranných environmentálních norem. Vstup na vnitřní trh by měl být současně doprovázen ze strany třetích zemí obdobnou otevřeností vůči investorům z EU. Nezaměstnanost, chudoba Parlament zdůrazňuje, že Evropa si nemůže dovolit stávající vysoký počet nezaměstnaných. Poslanci se v této souvislosti domnívají, že je třeba provést reformy trhu práce a systému sociálního zabezpečení a posílit tak pracovní pobídky a poskytovat lidem příležitosti a dovednosti, aby se dokázali vypořádat se změnami a mohli se snaze vrátit k placené práci. K tomu je však zapotřebí důvěra mezi podniky a pracovníky, která se zvýší pouze tehdy, pokud se posílí sociální dialog. Poslanci dále zdůrazňují, že je nepřípustné, aby lidé žili pod hranicí chudoby a trpěli sociálním vyloučením. Vyzývají proto členské státy, aby zaujaly komplexní přístup za účelem odstranění chudoby do roku 2010 a zajistily všem evropským občanům přístup k základním právům. Žádají v této souvislosti, aby jarní zasedání Evropské rady přijalo závazek k náročné sociální agendě s konkrétním dopadem na výsledky Lisabonské strategie. Pokrok EP zdůrazňuje, že země, které jsou otevřené vnější konkurenci a které provádějí reformy a usilují o vyrovnaný rozpočet a kvalitní veřejné i soukromé investice, vykazují nejvyšší růst a nejvyšší nárůst zaměstnanosti. Poslanci proto vyzývají k většímu zapojení sociálních partnerů, národních parlamentů, regionálních a místních orgánů a občanské společnosti do Lisabonské strategie. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. února 2008 o integrovaných hlavních směrech pro růst a zaměstnanost (část: obecné hlavní směry pro hospodářské politiky členských států a Společenství): zahájení nového cyklu (2008–2010) (KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0058 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
Spotřebitelé
Poslanci chtějí odstranit překážky vnitřního trhu se zbožím
2008-02-25 - 16:55
Volný pohyb zboží na vnitřním trhu je jedním ze základních acquis EU. Evropské podniky při vývozu zboží do jiných členských států však stále narážejí na překážky. Revize stávajících předpisů, kterou EP podpořil přijetím tří legislativních zpráv, si proto klade za cíl znesnadnit členským státům, aby kladly dovozu výrobků protekcionistické překážky. Legislativní balíček také vyjasňuje definici značky CE, posiluje dohled nad vnitřním trhem a ukládá dovozcům odpovědnost za importované produkty. Poslanci Evropského parlamentu přijali tři legislativní zprávy v oblasti volného pohybu zboží: návrh rozhodnutí o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (včetně používání označení CE), návrh nařízení, kterým se stanoví postupy týkající se uplatňování určitých vnitrostátních technických pravidel u výrobků zákonně uváděných na trh v jiném členském státě (pokud je určitý výrobek legálně prodáván v jednom členském státě EU, měl by být stejně dostupný v jiném členském státě; návrh se týká neharmonizovaných produktů) a návrh nařízení, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh (týká se harmonizovaných výrobků a navrhuje větší harmonizaci evropských pravidel v oblasti dozoru nad trhem). Tento legislativní balíček si klade za cíl usnadnit a zlepšit volný pohyb zboží na území EU a stanovit postupy, které by co nejvíce omezily možnost, aby byly vnitrostátní technické požadavky uplatňovány v rozporu se zásadou vzájemného uznávání. Zprávy společně vytvářejí rovnováhu. Zpráva poslance Stubba usiluje o odstranění protekcionistických a nezákonných překážek volného pohybu produktů, na které se nevztahuje harmonizace v rámci EU, zatímco zbylé dvě zprávy (zpráva poslance Brie, která se týká harmonizovaných produktů, a zpráva poslankyně Schaldemose) se zaměřují na zabezpečení dohledu nad produkty uváděnými na trh. Zodpovědnost za soulad výrobků s platnými předpisy ponesou dovozci Poslanci prostřednictvím zprávy o návrhu rozhodnutí o společném rámci pro uvádění výrobků na trh, kterou vypracovala Christel SCHALDEMOSE (PES, DK), vítají záměr Komise zavést přísnější a komplexnější dohled Společenství nad uváděním výrobků na trh. Prostřednictvím této zprávy požadují, aby hlavní zodpovědnost za soulad výrobku s platnými předpisy nesli v případě produktů vyrobených v EU jejich výrobci a v případě produktů vyrobených mimo EU jejich dovozci. Výrobci by měli být v první řadě odpovědní za to, že jejich výrobek je plně v souladu s platnými předpisy v oblasti bezpečnosti spotřebitele, ochrany životního prostředí a volné hospodářské soutěže. „Hlavním záměrem Parlamentu je docílit, aby byli za bezpečnost dovezených výrobků výlučně zodpovědní jejich dovozci” , uvedla k této problematice zpravodajka Schaldemose, a dodala, že na trh v EU budou dovozci moci umístit pouze bezpečné výrobky. Při současné legislativě je totiž podle ní velmi obtížné potrestat například výrobce škodlivých hraček dovezených z Číny. Poslanci prostřednictvím zprávy rovněž vyjadřují přesvědčení, že používání značky CE vyžaduje lepší ochranu. Jeho význam není podle jejich názoru vždy jasně chápán a v důsledku toho ve skutečnosti nesplňuje příslušné právní předpisy stále více výrobků nesoucích označení CE. Jsou toho názoru, že je společným zájmem výrobců, obchodníků a zákazníků, aby existovala jasná pravidla pro označení CE. Žádají proto, aby byla stanovena jednoznačná definice značky CE a jasná pravidla pro odpovědnost, kterou na sebe bere výrobce takto označující své produkty. V této oblasti by měl být vytvořen obecný rámec, který by sloužil jako základ pro další odvětvové předpisy. Podle ustanovení rozhodnutí budou členské státy rovněž povinny dohlížet na řádné uplatňování platných předpisů, pokud jde o využívání značky CE, a v případě závažných přestupků uložit sankce, včetně trestních sankcí, které musí být podle poslanců „přiměřené a odrazující”. Výrobci budou rovněž povinni vypracovat pro daný model výrobku písemné prohlášení o shodě a po dobu deseti let poté, co byl vyroben poslední výrobek, je společně s technickou dokumentací ponechat k dispozici vnitrostátním orgánům. Parlament v neposlední řadě vítá také návrh na vytvoření společného rámce, který by řídil akreditaci organismů, které kontrolují a vyhodnocují soulad výrobků s platnými předpisy. Porušení zásady vzájemného uznávání musí zdůvodnit stát Poslanci ve zprávě o návrhu nařízení, kterým se stanoví postupy týkající se uplatňování určitých vnitrostátních technických pravidel u neharmonizovaných výrobků zákonně uváděných na trh v jiném členském státě, kterou vypracoval Alexander STUBB (EPP-ED, FI), vyjadřují přesvědčení, že aby byl vnitřní trh zboží plně funkční, je třeba odstranit technické překážky. Členský stát může v současné době teoreticky zakázat dovoz produktů z jiného členského státu pouze ve výjimečných situacích a z přesně vymezených důvodů (ochrana veřejného zdraví, ochrana životního prostředí). V praxi je tomu však často jinak. Mnoho společností nadále čelí různým překážkám, neboť je členské státy nutí, aby přizpůsobily své produkty řadě technických parametrů, jako je označení, balení, velikost, hmotnost atp. To klade řadu překážek volnému pohybu těchto produktů a vyžaduje nadbytečné administrativní kontroly a testy. Parlament proto požaduje zlepšení výměny příslušných informací mezi jednotlivými členskými státy a zabezpečení přístupu výrobců k informacím o uvedených vnitrostátních technických pravidlech. Za tímto účelem navrhuje vytvoření národních kontaktních center. Nařízení současně stanoví postupy, jimiž se budou muset členské státy řídit v případě, že budou mít v úmyslu omezit či neuplatit zásadu vzájemného uznávání. Definuje také práva a povinnosti vnitrostátních orgánů na jedné straně, a podniků, které zamýšlí prodávat své legálně označené produkty v jiném členském státě v případech, kdy nejsou na dovoz uplatněna žádná restriktivní opatření, na straně druhé. Po vstupu nařízení v platnost bude členský stát povinen zdůvodnit obchodní překážku pro dovoz výrobků z jiných členských států (bezpečnost, zdraví, životní prostředí, technické požadavky), zatímco v současné době je příslušný podnik povinen prokázat, že jeho výrobky jsou v souladu s jednotlivými předpisy členských států. Společný rámec dozoru nad trhem Zpráva o nařízení, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh, kterou vypracoval André BRIE (GUE/NGL, DE), vychází z toho, že evropské bezpečností standardy výrobků zaručují lépe bezpečnost spotřebitelů než standardy národní. V současné době existují v každém členském státě subjekty, které dohlíží na soulad výrobků s platnými předpisy. Tyto subjekty však nesplňují vždy stejná kritéria a neprovádí hodnocení stejným způsobem. Účelem tohoto návrhu je proto poskytnout společný rámec pro stávající akreditační infrastrukturu a pro dozor nad trhem (pro provádění kontroly výrobků a hospodářských subjektů). Kompetence pro provádění tohoto hodnocení zůstanou nadále na členských státech, současně však bude zaveden společný právní rámec pro akreditaci a koordinaci na úrovni EU. Dozor nad trhem podle poslanců zajistí, aby výrobky, na které se vztahují harmonizační právní předpisy Společenství a které mohou ohrozit zdraví nebo bezpečnost uživatelů, byly staženy z trhu nebo zakázány nebo aby jejich dostupnost na trhu byla omezena a aby o tom byly veřejnost, Komise a ostatní členské státy včas informovány. Poslanci se současně domnívají, že kontroly na vnějších hranicích mohou přispět k větší bezpečnosti trhu, protože vstupní místa na vnějších hranicích mají všechny předpoklady k odhalení nebezpečných, nevyhovujících výrobků nebo výrobků, jež byly neoprávněně nebo zavádějícím způsobem opatřeny označením CE, ještě než se uvedou na trh. Poslanci rovněž poukazují na skutečnost, že pro orgány pro dozor nad trhem je správně používané označení CE velmi užitečným nástrojem pro účinný výkon jejich činností. Označení CE by podle jejich názoru mělo být jediným označením shody vypovídajícím o tom, že výrobek je v souladu s harmonizačními právními předpisy Společenství. Mohou však být používána i jiná označení, pokud přispívají ke zvýšení ochrany spotřebitele a nejsou součástí harmonizačních právních předpisů. „Označením CE“ se rozumí označení, které je zhmotněním prohlášení výrobce, že výrobek je v souladu s platnými požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Společenství, které upravují jeho připojování. V listopadu minulého roku položila Komisi česká europoslankyně Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) k problematice používání značky CE otázku k písemnému zodpovězení. Poukazovala v ní na skutečnost, že označení „China Export”, které využívá stejného grafického symbolu jako Conformité Européenne - CE - „parazituje na dobré pověsti evropské značky CE” . Mezi oběma označeními je pouze drobný rozdíl, a to mezera mezi písmeny C a E, která je u evropské značky větší. Paní Roithová se v této souvislosti dotázala Komise, jaká opatření může přijmout k zamezení těmto praktikám a jaké sankce v těchto případech uplatní. Druhá část otázky se týkala toho, zda Evropská komise zamýšlí zahájit jednání s Čínou, aby neprodleně přestala využívat tohoto grafického symbolu. V rozpravě k tomuto legislativnímu balíčku vystoupili z českých europoslanců Jan BŘEZINA (EPP-ED), Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) a Jaromír KOHLÍČE K (GUE/NGL). Jan BŘEZINA (EPP-ED) se bude jakožto navrhovatel výboru ITRE zabývat skupinou zhruba 25 % produktů, na něž se vztahuje zásada tzv. vzájemného uznávání technických pravidel členských států. Mezi tyto produkty patří například stavební výrobky, výrobky z cenných kovů, potřeby pro péči o děti atp. Poukazuje přitom na skutečnost, že „ačkoli Evropský soudní dvůr stanovil pravidlo tzv. vzájemného uznávání již téměř před třiceti lety, realita je poněkud odlišná” a členské státy nadále zabraňují v přístupu na svůj trh určitým výrobkům legálně uvedeným na trh v jiném členském státě, což s sebou přináší finanční ztráty pro podnikatele a vysokou administrativní zátěž. Domnívá se proto, že nová legislativa v této oblasti je „potřebná a důležitá” . V této souvislosti uvedl, že „stanovením jasné procedury, důkazního břemene, lhůt a povinností jak pro podnikatele, tak pro orgány, které zvolí výjimku z tohoto pravidla, lze účinněji vymáhat uplatňování této zásady, která přispěje k dosažení volného pohybu zboží, jedné ze čtyř základních svobod”.. Zuzana ROITHOVÁ (PPE-DE) se domnívá, že tento soubor tří legislativních návrhů „zjednoduší administrativu a současně umožní členským státům lépe vykonávat dozor nad trhem Unie, který dnes nefunguje na stejné úrovni” . Tyto předpisy zavádí také přísnější požadavky na celý dodavatelský řetězec a sjednocují pravidla pro akreditaci zkušeben a vzájemné uznávání certifikací. Legislativa také posiluje význam evropské značky CE, která „symbolizuje jak pro kontrolní orgány, tak dnes už i pro spotřebitele, že zboží splňuje evropská kritéria kvality a bezpečnosti” . V této souvislosti se domnívá, že je třeba bojovat proti jejímu zneužívání. Paní Roithová dále oznámila, že požádala Komisi o registraci značky CE. EK se touto žádostí již začala zabývat. V rámci rozpravy vyzvala na závěr přítomného komisaře, aby Komise evropskou značku zaregistrovala i na zahraničních trzích. Jaromír KOHLÍČEK (GUE/NGL) na úvod zdůraznil, že mezi pravidla, jimž se řídí marketing, patří „jasná technická specifikace produktu, důraz na hledání specifických odlišností u podobných výrobků a snaha ochránit v jasně specifikovaných případech geografická označení” . Jedním z aspektů jednotného trhu je „snaha neomezovat prodej výrobků na území druhého státu netarifními překážkami”. Jedním z prvních kroků, které mohou podle jeho názoru zlepšit stávající situaci, je zlepšení informovanosti. Vítá proto zřízení kontaktních center, jež budou poskytovat informace o technických pravidlech, která se uplatňují v jiných členských státech. Vítá rovněž ustanovení týkající se důkazních břemen, která podle jeho názoru přispějí ke snížení rizik spojených se zákazem prodeje zboží na cílovém trhu. Problém legislativního balíčku spatřuje v tom, že se snaží „postihnout pokud možno celé spektrum výrobků” . Domnívá se totiž, že nelze uplatnit stejný přístup u všech výrobků a že „u jednotlivých položek zboží bude i nadále nutné zachovat specifické přístupy”. Vítá naopak skutečnost, že legislativa „stanoví lhůtu pro dodavatele či prodejce výrobku – 20 dní – pro odpověď na stanovisko odpovědných orgánů státu, který na základě tzv. veřejného zájmu požaduje stažení výrobku z trhu, jeho zákaz, případně změnu před jeho uvedením na trh”. Na závěr vyjádřil přesvědčení, že díky těmto legislativním opatřením se podaří „odstranit zejména problémy spojené s požadováním stále nových zkoušek a certifikátů, protože v té či oné zemi je certifikát od organizace, který podniky již obdržely, nedostatečný”. Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. února 2008 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (KOM(2007)0053 – C6-0067/2007 – 2007/0030(COD)) Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. února 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví postupy týkající se uplatňování určitých vnitrostátních technických pravidel u výrobků zákonně uváděných na trh v jiném členském státě a kterým se zrušuje rozhodnutí 3052/95/ES (KOM(2007)0036 – C6-0065/2007 – 2007/0028(COD)) Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. února 2008 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh (KOM(2007)0037 – C6-0068/2007 – 2007/0029(COD))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0062 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0063 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0061 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
Sociální politika
Jak čelit demografickým změnám v Evropě
2008-02-25 - 16:55
Poslanci prostřednictvím zprávy, kterou přijali na plenárním zasedání, navrhli zavedení řady opatření, která umožní čelit demografickým změnám v Evropě. Doporučují zejména omezení počtu případů předčasného odchodu do důchodu, zavedení bonifikace důchodů pro rodiče, uvalení sankcí vůči zaměstnavatelům nelegálních přistěhovalců či zavedení nároku na rodičovskou dovolenou pro otce. Průměrná porodnost (1,5) v Evropské unii je neobyčejně nízká, zdůrazňují poslanci ve zprávě, kterou vypracovala Françoise CASTEX (PES, FR). Ačkoli je rozhodnutí ženy mít děti jednou z nejintimnějších voleb a musí být respektováno, poslanci se domnívají, že „křivku porodnosti by bylo možné změnit pomocí koordinovaných veřejných politik vytvářejících materiální a psychologické prostředí, které bude příznivé pro rodinu a děti” . Parlament proto mimo jiné doporučuje členským státům, aby zavedly daňové úlevy na zřízení podnikových jeslí. Předčasný odchod do důchodu a podpora postupného zavádění alternativ Poslanci vyzývají k zevrubné reformě způsobu, jakým se odvíjí kariérní postup zaměstnanců nad 50 let, a navrhují co nejrychleji snížit počet případů, kdy podniky posílají zaměstnance předčasně do důchodu. U starších pracovníků, kteří již nechtějí pracovat na plný úvazek, by měla být zvážena možnost práce na částečný úvazek, úpravy pracovní doby, práce z domova či využití systému sdílení pracovních míst. Parlament proto vyzývá členské státy a sociální partnery, aby podporovali zavádění pravidel a dohod umožňujících, aby si pracovník dobrovolně prodloužil pracovní život za hranici, kterou jednotlivé členské státy stanoví pro odchod do důchodu, s daňovými a sociálními výhodami jak pro pracovníka, tak pro zaměstnavatele. Poslanci se kromě toho domnívají, že členské státy by měly starším pracovníkům poskytovat podporu také v osobnějších oblastech spojených s prací, jako je technika pracovního pohovoru, vytváření důvěry a psaní životopisu. V neposlední řadě vybízejí také členské státy, aby v souladu se zásadou subsidiarity udržovaly vyrovnaný rozpočet svých penzijních systémů, pokud jde o příjmy a výdaje. Parlament vyjadřuje ocenění těm členským státům, které si každoročně vytvářejí z rozpočtových prostředků rezervy na výplatu důchodů v budoucnosti. Bonifikace důchodů pro rodiče Členské státy by měly přijmout opatření zajišťující, aby přerušení profesní činnosti z důvodu mateřství a rodičovské dovolené nadále nepředstavovalo znevýhodnění při výpočtu nároků na důchod, domnívá se Parlament a dodává k této otázce, že ženám by mělo být zaručeno započtení mateřské dovolené a vzdělávání do jejich nároku na důchod. Poslanci rovněž doporučují, aby členské státy stanovily paušální bonifikaci důchodů v závislosti na počtu vychovaných dětí. Léčba neplodnosti Poslanci vyjadřují znepokojení v souvislosti s nárůstem neplodnosti v Evropě, která se v současné době týká přibližně 15 % párů. Vyzývají proto Komisi, aby vzala v úvahu tento citlivý problém neplodnosti, který se týká vdaných i svobodných žen nebo i párů. Poslanci nicméně vyňali na základě hlasování z textu část, v níž výbor žádal, aby se společně s otázkou neplodnosti řešila také otázka adopce a aby byla možnost adopce nabídnuta jako alternativa k léčbě neplodnosti. Rovněž nepodpořili zvýšení věkové hranice pro zákonnou adopci. Podpora práv otců Poslanci zdůrazňují, že je třeba zdokonalit evropskou legislativu ve prospěch ochrany otcovství. Žádají proto Komisi, aby navrhla zvláštní opatření, jimiž by se usnadnilo větší zapojení otců do rodinného života tím, že by získali nárok na rodičovskou dovolenou. Členské státy by také měly podporovat práva otců při výchově dětí a péči o ně, zejména v případě odloučení a rozvodu. Boj proti xenofobii a nelegální práci Poslanci konstatují, že přistěhovalectví je a bude jedním z prvků demografického vývoje Unie a může mít pozitivní přínos z hospodářského, sociálního i kulturního hlediska. Evropa proto potřebuje „věcný a racionální přístup k imigraci, aby se předešlo xenofobním názorům a postojům a podpořilo se plné a účinné začlenění přistěhovalců do společnosti” , domnívají se v této souvislosti. Je podle jejich názoru třeba zajistit lepší integraci přistěhovalců do společnosti a do formální ekonomiky a zaručit jejich právní a sociální jistoty včetně práva na důchod. Žádají proto členské státy, aby rozhodně bojovaly proti obchodu s lidmi a pokoutním praktikám a penalizovaly podniky, které zaměstnávají a/nebo vykořisťují dělníky s nelegálním pobytem. Poslanci se kromě toho domnívají, že rodinní příslušníci doprovázející migrujícího pracovníka by měli obdržet povolení k pobytu a v případě potřeby i pracovní povolení. 10 % starých lidí trpí fyzickým či psychickým týráním Poslanci na závěr upozorňují na špatné zacházení a nedostatečnou péči, jimiž trpí senioři ve svých rodinách nebo v ústavech. Vzhledem k tomu, že se až 10 % starých lidí setká s nějakou formou fyzického nebo psychického týrání či finančního zneužívání, měla by Komise a členské státy vytvořit systémy včasné výměny informací a zavést postihy za takové špatné zacházení. Poslanci také žádají, aby byla u příležitosti vydání sdělení Komise o týrání starých lidí vypracována celková strategie, která zahájí rozsáhlou informační kampaň a stane se základem činnosti v této oblasti, včetně vzdělávání pečovatelů, stanovení norem kvality a postihů v případech špatného zacházení. Statistické údaje a svoboda pohybu pro všechny pracovníky před 2014 Poslanci poukazují na výrazné rozdíly ve stárnutí evropské populace mezi jednotlivými regiony. Zdůrazňují současně, že vnitrostátní údaje o demografických změnách zakrývají rozdílnou místní a regionální realitu a někdy je proto obtížné určit potřeby, pokud jde o infrastruktury a převod prostředků od centrální vlády. Vyzývají proto Komisi, aby pomohla zlepšit kvalitu a spolehlivost údajů a statistik o demografických trendech a migračních tocích a požadují, aby Komise a členské státy urychlily zavádění svobody pohybu pro všechny pracovníky rozšířené Unie ještě před rokem 2014. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. února 2008 o demografické budoucnosti Evropy (2007/2156(INI))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0066 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
Spravedlnost a vnitřní věci
Poslanci zamítli návrh o opatřeních na předcházení radikalizaci a náboru teroristů
2008-02-25 - 16:55
Poslanci v průběhu plenárního zasedání zamítli poměrem hlasů 241:332:87 zprávu o faktorech, které vedou k podpoře terorismu. Tato situace nastala z důvodu neshody mezi jednotlivými skupinami ohledně nejvhodnějších nástrojů pro boj proti radikalizaci. Původní znění zprávy obsahovalo výzvu k členským státům, aby změnily definici teroristického trestného činu a příslušných postihů tak, aby do své působnosti zahrnovaly „oslavování terorismu“. V návaznosti na teroristické útoky, k nimž došlo v uplynulých letech v Evropě, přijala Evropská unie rámcové rozhodnutí, kterým žádala členské státy, aby přijaly minimální předpisy v oblasti boje proti terorismu. Tento legislativní text rovněž stanoví postihy, které jsou členské státy povinny převést do svých vnitrostátních předpisů. Během hlasování na plenárním zasedání byly přijaty pozměňovací návrhy, kterými byly členské státy žádány, aby zahájily jednání za účelem začlenění „oslavování” terorismu do působnosti těchto předpisů, neboť se jedná o faktor, který „může přispívat k násilné radikalizaci”. Poslanci prostřednictvím několika přijatých bodů také zdůraznili, že preventivní opatření musí zabránit sociální izolaci a podporovat dialog mezi jednotlivými civilizacemi, náboženstvími a menšinami, a to na základě koncepce Aliance civilizací OSN. Parlament rovněž zamítl pozměňovací návrh, který ukládal členským státům povinnost jasně informovat přistěhovalce, že musí přijmout integrační opatření a účastnit se jich. „Různé tradice a životní styly jsou pro Evropu zřejmým obohacením, nicméně je také nezbytné alespoň minimum vůle k začlenění a adaptaci” , domnívají se jeho předkladatelé. Zpráva s návrhem doporučení Evropského parlamentu Radě týkajícího se faktorů, které vedou k podpoře terorismu a získávání teroristů
(2006/2092(INI))
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0015 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
Budoucnost Evropy/Evropská integrace
Švédský premiér o budoucnosti Evropy
2008-02-25 - 16:55
Poslanci Evropského parlamentu uvítali v úterý 19. února na slavnostním plenárním zasedání ve Štrasburku švédského předsedu vlády Johna Fredrika REINFELDTA. Švédský premiér vystoupil v plénu s příspěvkem k diskusi o budoucnosti Evropy. Jedná se již o šestou rozpravu k tomuto tématu. Předseda švédské vlády a předseda švédské liberálně konzervativní strany Umírnění John Fredrik REINFELDT vystoupil dnes na plenárním zasedání ve Štrasburku, aby zde přednesl příspěvek k diskusi o budoucnosti Evropy. Jedná se o první z osobností, které vystoupily po podpisu Lisabonské smlouvy. Rozprava se proto již nesoustředila na zamítnutý návrh Ústavní smlouvy, ale na novou reformní smlouvu a její význam pro budoucnost Evropy. V rozpravě vystoupili zástupci jednotlivých politických skupin v EP. Jako první hovořil Joseph DAUL (EPP-ED, FR). Na úvod apeloval na všechny členské státy, aby provedly ratifikaci co nejdříve a mohla tak co nejdříve vstoupit v platnost nová pravidla v řadě oblastí, které jsou klíčové pro další rozvoj evropské integrace. Evropa se díky nové smlouvě stane Evropou hodnot, bezpečnosti, solidarity a Evropou konkurenční. Lisabonská smlouva přispěje k hospodářskému rozvoji, který bude současně šetrný k životního prostředí, a ke svobodnému obchodu, který přispěje ke snižování rozdílů a ke zvyšování kupní síly občanů. Domnívá se také, že vysoká míra sociální ochrany a prosperita nejsou neslučitelné. V poslední řadě zdůraznil také nutnost řádně reagovat na vyhlášení nezávislosti v Kosovu. „ Chceme, aby Kosovo bylo stabilní a mělo evropskou budoucnost” , dodal v této souvislosti. Martin SCHULZ (PES, DE) zdůraznil, že EU je příkladem nadnárodní integrace, která vedla k nastolení míru na kontinentě a posílila blahobyt svých občanů. Domnívá se proto, že budoucnost Evropy závisí na vůli členských států vzdát se malé části své suverenity ve prospěch celku. K projevu švédského premiéra vyjádřil politování nad tím, že nedostatečně hovořil o sociálních otázkách. Evropskou integraci lze totiž podle jeho názoru rozvíjet pouze paralelně s evropským sociálním modelem. Vyjádřil rovněž svůj souhlas s postojem Švédska k Turecku, podle nějž by měla zůstat perspektiva pro vstup této země do EU otevřená. Domnívá se nicméně, že EU by měla k Turecku zaujmout jednotný postoj. Graham WATSON (ALDE, UK) zdůraznil, že Lisabonská smlouva přispěje k vytvoření otevřenější Evropy, avšak to, co od Evropy očekávají občané, jsou především praktické výsledky. Je proto třeba dobře využít času, aby mohla být Lisabonská smlouva řádně uplatňována bezprostředně po její ratifikaci a Evropa mohla neprodleně reagovat na takové otázky, jako je chudoba, migrace či globalizace. Cristina MUSCARDINI (UEN, IT) zdůraznila, že větší zapojení EP do rozhodovacího procesu znamená větší zapojení občanů. Domnívá se současně, že Evropa musí usilovat o to, aby nalezla společný postoj k řadě otázek, jako je energetika, rozvoj či bezpečnost. V této souvislosti poukázala rovněž na nutnost regulovat používání internetu, který se stal platformou pro šíření extremistických myšlenek. Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT) poukázala zejména na nutnost zvrátit tendenci oteplování planety, což považuje za klíčový úkol současnosti. Hospodářský systém a demografická stabilita na Zemi souvisí podle jejího názoru s řízením zdrojů na planetě. „Volný obchod sám o sobě nic neřeší, ale musí být řízen společně se sociálními právy a s ochranou životního prostředí” , dodala na závěr. Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) ocenil švédskou zkušenost v sociální oblasti. Vyjádřil nicméně politování nad tím, že právě této problematice se švédský premiér ve svém projevu věnoval pouze okrajově. Hélène GOUDIN (IND/DEM, SV) uvedla, že vzhledem k tomu, jak EU přistupuje k výsledkům referend ve Francii a v Nizozemí, je zcela zjevné, že Evropa nemíní naslouchat svým občanům a brát jejich přání v potaz. Domnívá se také, že Švédsko by se mělo v průběhu svého předsednictví věnovat zejména reformě společné zemědělské politiky, a otázce trojího sídla Evropského parlamentu. V rozpravě vystoupil také český europoslanec Libor ROUČEK (PES), který ocenil pokrok, jehož EU dosáhla v uplynulém roce: „Došlo k rozšíření o Rumunsko a Bulharsko, rozšířil se Schengenský prostor o dalších devět zemí, rozšířila se eurozóna o tři státy. Euro postupně po celé zeměkouli nahrazuje jako hlavní mezinárodní platidlo dolar. Evropská unie se svými pěti sty miliony občany a spotřebiteli začíná hlavní měrou určovat globální obchodní, ekologická i technická pravidla a normy”, uvedl v této souvislosti. Přivítal rovněž skutečnost, že Evropa dosáhla dohody ohledně nové Lisabonské smlouvy, a to za aktivní účasti nových členských států. Vítá proto perspektivu dalšího rozšiřování EU o státy Západního Balkánu. Domnívá se nicméně, že toto rozšíření předpokládá odvahu členských států vysvětlit občanům přínos uplynulých rozšíření. „Že rozšíření neznamenalo méně bezpečnosti, ale více bezpečnosti. Neznamenalo méně svobody a méně demokracie, ale více svobody, více demokracie, a také více prosperity”. Na závěr vyzval švédského předsedu vlády, aby „apeloval na své české kolegy, aby co nejdříve předložili Lisabonskou smlouvu k ratifikaci do českého parlamentu”. Obává se totiž, že euroskeptická česká vláda se k tomuto kroku prozatím nechystá. *** První diskuse proběhla v plénu dne 31. května 2006 s belgickým premiérem Guy Verhofstadtem, který svou vizi evropské budoucnosti zveřejnil také v knize nazvané „Spojené státy evropské”. Následovaly diskuse Jeanem-Claudem Junckerem (Lucembursko), Bertiem Ahernem (Irsko), Janem Balkenendem (Nizozemsko), Romanem Prodim (Itálie) a Josém Luisem Rodríguezem Zapaterem (Španělsko).
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
Vnější vztahy
EP: Politika izolace pásma Gazy selhala
2008-02-25 - 16:55
Podle usnesení, které přijal Evropský parlament na plenárním zasedání, politika izolace pásma Gazy selhala jak na politické, tak a humanitární úrovni. Poslanci opakovaně vyzývají obě strany, aby respektovaly mezinárodní právo, a zejména mezinárodní humanitární právo. Parlament prostřednictvím přijatého usnesení znovu zdůrazňuje své hluboké znepokojení v souvislosti s humanitární a politickou krizí v pásmu Gazy a jejími možnými dalšími závažnými důsledky, a současně vyjadřuje hlubokou účast civilnímu obyvatelstvu zasaženému násilím v Gaze a jižním Izraeli. Poslanci jsou přesvědčeni, že civilní obyvatelstvo by mělo zůstat uchráněno před jakýmikoli vojenskými operacemi a kolektivním trestem. Vyzývají proto Izrael, aby jako okupující mocnost plnil vůči pásmu Gazy své mezinárodní závazky. Parlament rovněž znovu vyzývá k ukončení blokády a k opětovnému, kontrolovanému otevření hranic Gazy. Žádá současně Izrael, aby zajistil pohyb osob a zboží přes přechod v Rafahu, Karni a další hraniční přechody v souladu s Dohodou o pohybu a přístupu. Poslanci v neposlední řadě vyzývají také k obnovení mise EU pro pomoc na hranicích v Rafahu. EP dále požaduje, aby Izrael upustil od vojenských akcí, které zabíjejí a ohrožují civilní obyvatelstvo, a ukončil cílené zabíjení bez řádného soudu. Vyzývá současně Hamás, aby po nezákonném převzetí pásma Gazy zabránil tomu, aby palestinské militantní skupiny odpalovaly z pásma Gazy rakety na izraelské území. Úloha Egypta Poslanci oceňují vstřícný postoj Egypta k nepokojům v Rafahu, díky kterému získalo mnoho palestinských rodin přístup k nezbytnému zboží pro uspokojení svých základních potřeb. Vyzývají proto egyptskou vládu, aby i nadále hrála při udržování míru a stability v této oblasti aktivní roli. Parlament vítá také návrh palestinské samosprávy na převzetí kontroly nad hraničními přechody, a to na základě dohody mezi Egyptem, Izraelem a palestinskou samosprávou. Desátník Gilad Šalit a uvěznění Palestinci EP prostřednictvím usnesení znovu opakuje svou výzvu k okamžitému propuštění izraelského desátníka Gilada Šalita, které by bylo vnímáno jako vstřícný krok ze strany Hamásu, a všech uvězněných bývalých palestinských ministrů, zákonodárců a hodnostářů. Humanitární pomoc a PEGASE Parlament na závěr vyzývá Radu a Komisi, aby i nadále spolu s mezinárodním společenstvím zaručovaly základní humanitární pomoc pro Palestince žijící v pásmu Gazy se zvláštním zřetelem k potřebám nejvíce ohrožených skupin. Zdůrazňují v této souvislosti význam nového mechanismu financování PEGASE, který nahrazuje dočasný mezinárodní mechanismus (TIM). Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. února 2008 o situaci v Gaze
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0064 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
Vnější vztahy
Otevřme dveře pro Západní Balkán a Kosovo
2008-02-25 - 16:55
Poslanci Evropského parlamentu diskutovali se zástupci Rady a Komise o Kosovu v souvislosti s jeho nedávným vyhlášením nezávislosti. Slovinský ministr Dimitrij Rupel zdůraznil, že případné členství Srbska v EU nemá žádnou spojitost s otázkou Kosova. Přivítal současně, že se Radě podařilo dospět v této otázce ke shodě, i když EU nemůže formálně uznat Koso, protože není státním útvarem, a tato otázka je v kompetenci jednotlivých členských států. Slovinský ministr Dimitrij RUPEL za předsednictví Rady uvedl, že slovinské předsednictví má před sebou obtížný úkol: realizovat evropské politiky pro Západní Balkán. Většina států tohoto regionu má jasnou perspektivu členství v EU a Unie s nimi proto musí vést intenzivní dialog. V tomto kontextu bude velmi důležité fórum EU – Západní Balkán, které se uskuteční v březnu ve Slovinsku a jež se soustředí na posilování regionální spolupráce v řadě oblastí, jako je doprava, civilní ochrana, vývoj a výzkum. Pokud jde o vztahy se Srbskem, pan Rupel vítá, že ministři zahraničních věcí vyzvali na lednovém zasedání Rady Srbsko, aby podepsalo politickou dohodu, která je dalším krokem k jejímu členství v EU. V otázce uznání Kosova pak musí každý členský stát přijmout samostatné rozhodnutí. „Nesmíme však přitom zapomínat na Srbsko. EU potřebuje Srbsko a Srbsko potřebuje EU” , zdůraznil v této souvislosti. Případ Kosova považuje za jedinečný a vyhlášení nezávislosti nebylo podle jeho slov vůbec neočekávané. Vrátit se minulosti bylo pro Kosovo neakceptovatelné a současný stav také nebylo možno nadále udržovat. Kosovo bylo kromě toho od roku 1999 pod správou sil OSN a Srbsko nad touto provincií již nemělo skutečnou autoritu. Z těchto důvodů vítá výsledky zasedání Rady, která v této věci přijala společný postoj. „Ačkoli se očekávalo, že nebudeme schopni dospět k dohodě, prokázali jsme jednotu. Společný postoj byl po dlouhých a obtížných jednáních přijat jednomyslně” , dodal. Na závěr zdůraznil, že případné členství Srbska v EU nemá žádnou spojitost s otázkou Kosova a ani Srbsko by podle jeho slov nemělo tyto dvě otázky spojovat. „Otevřme dveře pro Západní Balkán a Kosovo” ! vyzval členské státy na závěr. Za skupinu EPP-ED vystoupila Doris PACK (EPP-ED, DE), která zdůraznila, že „není jiné cesty než vyhlášení nezávislosti” . Velmi ocenila, že EU jednala jednotně a dohodla se na vyslání mise do Kosova, která bude mimo jiné dohlížet na to, aby byl dodržen plán z roku 2007. Politici v Kosovu musí podle jejích slov jednat rozhodně a umírněně a mise EU je bude v jejich činnostech podporovat. Jan Marinus WIERSMA (PES, NL) jménem své skupiny uvedl, že akceptuje realitu, i když ji nepovažuje za ideální. Vyjádřil současně politickou podporu skupiny socialistů v EP pro misi EU v Kosovu. Domnívá se nicméně, že EU se musí postarat o bezpečnost národnostních menšin v Kosovu a musí nabídnout Srbsku evropskou perspektivu, aby nezůstalo v izolaci. V neposlední řadě ocenil, že se Srbsko zavázalo nepoužít proti Kosovu ozbrojené síly ani hospodářské sankce. Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE) vyjádřila politování nad skutečností, že ačkoli se Srbsko zavázalo neuplatnit vůči Kosovu žádné sankce, odmítlo uznat jeho nezávislost. Domnívá se, že EU by měla tomuto regionu pomoci nejen ekonomicky, ale i v jiných otázkách, jako jsou například víza. Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) se domnívá, že uznáním Kosova na sebe EU vzala obrovskou odpovědnost a musí mu nyní pomoci vybudovat kvalitní instituce a zabránit etnickým čistkám. „Máme společný zájem na stabilitě a prosperitě tohoto regionu” , dodal na závěr. Joost LAGENDIJK (Greens/EFA, NL) je toho názoru, že nezávislost Kosova je nezbytným důsledkem událostí uplynulých let. Nebylo podle jeho názoru možné nadále udržovat status quo, ani se navrátit do minulosti. „Budoucnost Kosova je v Unii, ale záleží na něm, jak bude postupovat” , zdůraznil. Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) zdůraznil, že ty státy, které uznají jednostranné vyhlášení nezávislosti Kosova, poruší mezinárodní právo. Tento krok by mohl být podle jeho názoru kontraproduktivní pro politiky a cíle EU na Západním Balkáně. EU na sebe podle jeho slov vzala obrovskou odpovědnost a musí se nyní zamyslet nad dalším vývojem v této oblasti a nad vyhlídkami, které může Kosovu nabídnout. Na závěr vyslovil přesvědčení, že mise EU nevyřeší špatnou humanitární a bezpečnostní situaci. Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) se domnívá, že jednotlivé etnické skupiny v Kosovu musí vzájemně spolupracovat, a to zejména pokud jde o zastoupení v policejních sborech. To považuje na základ pro další mírový vývoj v Kosovu. Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI) a Jan ŽELEZNÝ (NI). Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI) na úvod zdůraznila, že se již nejedná o to, zda uznat či neuznat Kosovo, ale „jak udržet politickou a bezpečnostní stabilitu v regionu, kde vládne atmosféra etnické nenávisti a strachu”. Domnívá se současně, že na Balkáně není možno použít unijní řešení, které by vedlo k „zachování celistvosti států a současně ke klidnému soužití všech etnických a náboženských entit”. Dále poukázala na skutečnost, že ačkoli USA i EU před několika lety prohlásily, že neuznají nezávislost Kosova, USA i řada členských států tak nyní učinily. Takové kroky podle jejího názoru vedou k narušení „normálních svazků s původním státem” , a proto v současné době může EU učinit pouze jediné - zabránit krveprolití. Jan ŽELEZNÝ (NI) se domnívá, že „ pokus EU o prohlášení, že Kosovo je unikátním případem je jen trapným přáním, které je otcem myšlenky”. Je naopak toho názoru, že Kosovo nejen vytváří nebezpečný precedens, ale je i „zrcadlovým obrazem situace Československa a jeho německé menšiny ve třicátých letech”. V této souvislosti připomněl, že první čtyři státy EU, které uznaly nezávislost Kosova, byly všichni čtyři signatáři mnichovské dohody. „Zatímco tehdy, před 80 lety, Chamberlain, Daladier, Mussolini a Hitler rozparcelovali Československo, dnes opět Británie, Francie, Itálie a Německo uznávají rozparcelování Srbska” , dodal v této souvislosti. „Odtrhávají od Srbska jeho historické území s Kosovským polem, kde se v roce 1389 pokusila srbská nobilita v heroické bitvě zastavit postup ottomanských Turků do Evropy” , uvedl na závěr.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
Rozpočtová kontrola
Parlament žádá transparentnost ve finančních otázkách
2008-02-25 - 16:55
Europoslanci v průběhu plenárního zasedání přijali nelegislativní zprávu o transparentnosti ve finančních otázkách, v níž vyzývají Evropskou komisi, aby zveřejnila seznam příjemců podpor z evropských fondů a zvážila možnost zavedení „černé listiny” osob a subjektů, které nedodržují pravidla. EP kromě toho vyzývá všechny evropské orgány a instituce, aby vypracovaly pro své členy „pravidla profesionální etiky”. Zpráva z vlastního podnětu, kterou vypracoval poslanec José POMÉS RUIZ (EPP-ED, ES), uvádí, že transparentnost je „úzce spojena s otázkou, zda jsou informace poskytované o příjemcích snadno dostupné, spolehlivé a vhodné pro další výzkum, srovnání a hodnocení” . Poslanci proto vyzývají Komisi, aby ve všech dokumentech souvisejících s rozpočtem EU a s dalšími projekty uváděla internetové adresy, na nichž se nacházejí informace o příjemcích prostředků EU. Evropský parlament dále vyjadřuje politování nad tím, že informace, které zveřejňuje Evropská komise, jsou „ tak rozmanité a rozptýlené a mají tak odlišnou kvalitu, že je obtížné vůbec nějaké najít” . Poslanci proto vyzývají Komisi, aby si vzala příklad ze snadno přístupné stránky organizace Farmsubsidy, která podle nich funguje bezchybně a byla zřízena bez použití veřejných finančních prostředků. Komise má podle poslanců přijmout také politickou odpovědnost za zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků EU. Finanční zájmy osob zastávajících veřejné funkce v institucích EU Poslanci prostřednictvím zprávy připomínají, že instituce EU mají v současné době odlišné požadavky na prohlášení o finančních zájmech ze strany svých členů – od veřejného rejstříku (Evropský parlament) až po nulovou povinnost tato prohlášení vydávat, a domnívají se v této souvislosti, že všechny orgány a instituce by měly zvážit, zda jsou stávající pravidla v této oblasti dostatečná. Pokud jde o EP, zpráva doporučuje přehodnotit současná pravidla a zvážit zavedení povinného zveřejňování finančních zájmů na internetu. Předložená zpráva v tomto ohledu bere na vědomí žádost Komise vytvořit v rámci orgánů a institucí EU „společný etický prostor” . Poslanci se domnívají, že všechny evropské instituce a orgány by měly přijmout pro své členy pravidla profesionální etiky týkající se všech relevantních finančních zájmů. Expertní skupiny Parlament dále vyzývá Komisi, aby do konce roku 2008 provedla důkladný přezkum složení svých expertních skupin a aby přijala vhodná opatření s cílem zajistit v nich vyvážené zastoupení zájmových skupin. Komise by podle poslanců měla také rozvinout otevřený, transparentní a široký postup výběru členů nových expertních skupin. Nejpozději do února 2009 by pak měla informovat Parlament o nových kritériích výběru. Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. února 2008 o průhlednosti ve finančních záležitostech (2007/2141(INI))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0051 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
Rozpočtová kontrola
EP: Je třeba přijmout další opatření k boji proti podvodům
2008-02-25 - 16:55
Podle zprávy z vlastního podnětu o „ochraně finančních zájmů Společenství – boj proti podvodům”, kterou poslanci široce podpořili na plenárním zasedání, je třeba posílit přeshraniční koordinaci a spolupráci v boji proti podvodům v EU. Tato zpráva reaguje na dokumenty Evropské komise o ochraně finančních zájmů Společenství v letech 2005 a 2006. Zpráva, kterou vypracoval Francesco MUSOTTO (EPP-ED, IT), připomíná situaci v letech 2005 a 2006. Konstatuje, že pokud jde o vlastní zdroje, zvýšila se částka prostředků, u nichž došlo k nesrovnalostem, o 7 % z 328 milionů EUR v roce 2005 na 353 milionů EUR v roce 2006. K nejvíce nesrovnalostem došlo u televizorů (69 milionů EUR v roce 2005; 62,3 milionu EUR v roce 2006) a u cigaret (30,9 milionu EUR v roce 2005; 27,6 milionu EUR v roce 2006). Prudce vzrostl počet případů v Itálii (o 122 %) a v Nizozemsku (o 81 %). V roce 2006 byla získána zpět částka 113,4 milionu EUR (32 %). U zemědělských výdajů se naopak částka prostředků, u nichž došlo k nesrovnalostem, snížila ze 105 milionů EUR v roce 2005 na 87 milionů EUR v roce 2006. K 57,2 % nesrovnalostí v celkové výši 64,9 milionu EUR došlo ve Španělsku, Francii a Itálii, a nejvíce zasaženými odvětvími jsou rozvoj venkova, produkce hovězího a telecího masa a produkce ovoce a zeleniny. Poslanci v této souvislosti vítají, že integrovaný administrativní a kontrolní systém (IACS), jehož pomocí se provádí 68 % operací, funguje dobře a bylo díky němu možno zjistit podstatnou část nesrovnalostí. Parlament dále poukazuje na skutečnost, že částka finančních prostředků, u nichž došlo k nesrovnalostem v souvislosti se strukturálními opatřeními, se zvýšila o 17 %, z 601 milionů EUR v roce 2005 na 703 milionů EUR v roce 2006 (u strukturálních fondů 517 milionů EUR, u Fondu soudržnosti 186 milionů EUR). Tyto nesrovnalosti se převážně (v 75 %) týkaly Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF). Přibližně 85 % této celkové částky u strukturálních fondů v roce 2006 (konkrétně 438,1 milionu EUR) tvoří případy nesrovnalostí v Německu, Španělsku, Itálii, Portugalsku a ve Spojeném království. Poslanci rovněž konstatují, že v mnoha případech fakturovali příjemci nezpůsobilé výdaje. Za rok 2006 ještě zbývá získat zpět částku 266,5 milionu EUR z celkových 703 milionů EUR a za předchozí roky je třeba ještě získat zpět 762 milionů EUR. Poslanci se v této souvislosti domnívají, že skutečnost, že mezi okamžikem, kdy vznikne nesrovnalost, a okamžikem, kdy je tato nesrovnalost oznámena Komisi, uplyne 39 měsíců, je nepřijatelná, neboť takové zpoždění ztěžuje získávání prostředků zpět. Boj proti dovozu padělků Evropský parlament v souvislosti s těmito skutečnostmi žádá Komisi, aby sdělila, jaké další kroky uskuteční, aby zabránila podvodnému dovážení televizorů, cigaret a padělků obecně. Poslanci nicméně vítají, že se úřadu OLAF podařilo otevřít pobočku v Číně, a naléhavě žádají Komisi, aby zvýšila úsilí v boji proti padělání. EP dále žádá Komisi, aby informovala příslušné výbory Parlamentu o iniciativách a opatřeních přijatých na základě usnesení EP ze dne 11. října 2007 o dopadech dohody mezi Společenstvím, členskými státy a společností Philip Morris o zintenzivnění boje proti podvodům a pašování cigaret. Zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému v Řecku Poslanci dále vyzývají Komisi, aby postupovala nekompromisně, pokud Řecko nedodrží akční plán pro zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému, a přejí si být informováni o tom, jaká celková částka grantů/podpory z rozpočtu Společenství byla Řecku na zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému dosud vyplacena a zda lze tuto částku získat zpět, pokud systém nebude plně v provozu do září 2008. Elektronický modul informačního systému proti podvodům Parlament dále konstatuje, že ani Německo, ani Španělsko nepoužívají elektronický modul informačního systému proti podvodům a že Německo nezasílá údaje o zúčastněných osobách a společnostech. Organizovaný zločin a spolupráce mezi Komisí a členskými státy Poslanci žádají Komisi, aby předložila Výboru pro rozpočtovou kontrolu podrobnou analýzu systému nebo systémů, které používá organizovaný zločin, ať už pomocí mafiánských metod, či nikoli, k poškozování finančních zájmů Společenství. Parlament by dále přivítal, kdyby byla přijata odpovídající opatření vůči těm členským státům, které nejsou nápomocny útvarům Komise při provádění kontrol na místě, jak stanoví nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2185/96. Poslanci v neposlední řadě vyjadřují také znepokojení v souvislosti se skutečností, že mnoho členských států stále není ochotno posílit spolupráci jak mezi příslušnými vnitrostátními orgány, tak mezi Komisí, včetně úřadu OLAF, a vnitrostátními orgány. Parlament na závěr opakuje svou žádost, aby Komise zavedla pro generální ředitelství rozdělující finanční prostředky intranetový systém, jenž by zpřístupnil seznam společností a jednotlivců, kteří se dopustili porušení finančních zájmů Společenství. V rozpravě vystoupil český europoslanec Jan BŘEZINA (EPP-ED). Na úvod zdůraznil, že název zprávy je poněkud zavádějící. Domnívá se totiž, že spíše než o „podvody” se v tomto případě jedná o „nesrovnalosti”. Zásadní rozdíl spatřuje především v tom, že „podvod předpokládá zlý úmysl, nesrovnalost může být i dílem nedbalosti a špatného účetního postupu”. Vyjádřil dále politování nad nárůstem počtu nesrovnalostí zjištěných u projektů financovaných ze strukturálních fondů. „Problémy na straně dotčených států by však rozhodně neměly být důvodem k přehodnocení stávajícího systému decentralizované kontroly čerpání ze strukturálních fondů. Odpovědnost je zde zřejmá, je individuální a musí být rovněž vymahatelná” , zdůraznil v této souvislosti. Za jedno z opatření, která by mohla být podle jeho názoru v těchto případech uplatněna, je pozastavení průběžných plateb členským státům, které otálí s navrácením prostředků. Dále se domnívá, že je zapotřebí vyšší otevřenosti a průhlednosti kontrol a vyjádřil proto podporu evropské iniciativě pro transparentnost, v rámci níž by měly být zveřejňovány informace o příjemcích podpor ze strukturálních fondů. Na závěr zdůraznil, že „důležitým předpokladem lepšího hodnocení kontrolních systémů je užší spolupráce s Účetním dvorem”. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. února 2008 o ochraně finančních zájmů Společenství – boj proti podvodům – výroční zpráva 2005 a 2006 (2006/2268(INI))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0052 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
Vnější/mezinárodní obchod
EP: Je třeba zlepšit přístup evropských podniků na světové trhy
2008-02-25 - 16:55
Revidovaná a ambicióznější strategie pro přístup na trhy, která by otevřela pro evropské výrobky a služby nové světové trhy, přispěje k posílení úlohy Evropské unie ve světě, k vytvoření nových pracovních příležitostí v Evropě a k posílení konkurenceschopnosti v EU, uvádí zpráva z vlastního podnětu, kterou poslanci přijali na plenárním zasedání. Většímu vývozu Evropské unie do vyspělých i rozvíjejících se ekonomik často brání nereciproční podmínky přístupu na trh, nedostatečné dodržování pravidel mezinárodního obchodu a šíření nekalých obchodních praktik, uvádí zpráva, kterou vypracoval poslanec Ignasi GUARDANS CAMBÓ (ALDE, ES). Poslanci proto naléhavě žádají Komisi, aby zajistila, že legitimní obchodní zájmy Evropské unie budou ochráněny před protiprávními či nekalými obchodními praktikami třetích zemí a aby případy závažného a systematického porušování dohod a pravidel WTO považovala za problémy, které vyžadují rychlou nápravu. Evropský parlament rovněž vyzývá obchodní partnery Evropské unie, aby odstranili veškeré překážky, které omezují přístup zboží a služeb na trhy. Místo toho by měli optimalizovat vzájemné obchodní příležitosti na základě reciprocity a náležitě používat opatření na otevření trhu vyplývající z dvoustranných, regionálních a mnohostranných jednání. Zpráva vítá návrhy Komise na vytvoření užšího partnerství mezi Komisí, členskými státy a podniky v Evropské unii, které by mělo za cíl bezprostředně pomoci hospodářským subjektům překonávat konkrétní obtíže, s nimiž se setkávají při vstupu na trhy třetích zemí, a to takovým způsobem a v takovém časovém horizontu, který odpovídá realitě podnikatelské sféry. Poslanci v této souvislosti vyzývají Komisi, aby vytvořila také trvalý program odborné technické přípravy zabývajícího se problematikou přístupu na trhy, který bude určen pro orgány veřejné správy členských států na vnitrostátní a místní úrovni. Komise by rovněž měla poskytovat pomoc a podporu těm členským státům, jež se rozhodnou podporovat strategii pro přístup na trhy na vnitrostátní a místní úrovni. Poslanci rovněž podporují myšlenku, aby byly v rámci strategie pro přístup na trhy zahájeny iniciativy zaměřené specificky na řešení konkrétních překážek v oblasti služeb, veřejných zakázek, investic a práv duševního vlastnictví, celních režimů, státních podpor a ostatních subvencí a na stanovení pravidel hospodářské soutěže a jejich náležité uplatňování ve třetích zemích. Parlament se dále domnívá, že by evropské společnosti, které vzájemně legitimně soutěží jak uvnitř, tak vně Evropské unie, měly přijmout společný přístup k nové strategii pro přístup na trhy, neboť otevření zahraničních trhů a zajištění volného a spravedlivého obchodu je v jejich společném zájmu. Reforma Komise Poslanci dále žádají Komisi, aby při provádění své strategie pro přístup na trhy zvážila:
jmenování většího počtu bruselského personálu pro oddělení zabývající se otázkami přístupu na trhy;
vytvoření funkčního registru stížnosti v rámci GŘ pro obchod;
vypracování podrobných pokynů pro práci s jednotlivými typy mimocelních překážek;
vytvoření poradního místa (helpdesku) pro členské státy a podniky (s oddělením určeným pro malé a střední podniky) v rámci GŘ pro obchod;
revizi a rozšíření komunikační politiky týkající se služeb v oblasti přístupu na trhy, které poskytuje Komise, se zvláštním zaměřením na malé a střední podniky;
zvýšení počtu potenciálních uživatelů díky poskytování základních informací (např. brožur a letáků) ve všech úředních jazycích Evropské unie;
zlepšení databáze pro přístup na trhy (MADB), aby lépe plnila potřeby podniků a byla uživatelsky vstřícnější;
zlepšení vnitřní spolupráce, soudržnosti a komunikace mezi těmi odděleními Komise, která se zabývají otázkami přístupu na trhy;
zajištění účasti zástupců podnikatelské komunity v poradním výboru pro přístup na trh;
vytvoření strukturovaných pokynů pro prioritní opatření, včetně informací o tom, na jaké trhy, odvětví a překážky by bylo vhodné se zaměřit;
posílení svého postavení v mezinárodních normalizačních subjektech, jako je Mezinárodní organizace pro normalizaci (ISO).
V rozpravě vystoupila česká europoslankyně Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED). Domnívá se, že „delegace Evropské unie a nové týmy pro přístup na trhy působící ve třetích zemích potřebují podstatně silnější mandát”. Komise by měla podle jejího názoru také přehodnotit své priority, pokud jde o rozmístění lidských zdrojů v delegacích Evropské unie. Evropská komise a – podle svých obchodních zájmů – i členské státy by současně měly přispět k posílení a financování těchto zdrojů, a to zejména v Číně, Indii, Rusku a Brazílii. Domnívá se dále, že Komise i členské státy by měly také lépe spolupracovat s evropskými obchodními komorami, obchodními sdruženími a agenturami členských států ve třetích zemích, aby se tak zlepšila výměna informací mezi těmito subjekty. „Hlavním cílem strategie však musí být reciprocita obchodních vztahů, a také důslednější vymáhání mezinárodního obchodního práva” , zdůraznila na závěr. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. února 2008 o strategii EU pro zajištění lepšího přístupu evropských společností na trh (2007/2185(INI))
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0053 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-CS DOC XML V0//CS
Hospodářská soutěž
Prohlášení o zneužívání síly ze strany evropských supermarketů
2008-02-25 - 16:55
Na úvod plenárního zasedání vyhlásil předseda EP Hans-Gert Pöttering písemné prohlášení o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se dopouštějí velké supermarkety působící v Evropské unii, pod které se dnešního dne podepsalo 439 europoslanců. Podle jednacího řádu EP to znamená, že uvedené prohlášení nabývá platnosti a představuje oficiální postoj Parlamentu. Písemné prohlášení o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se dopouštějí velké supermarkety působící v Evropské unii, uvádí, že maloobchodní podnikání v celé EU je stále více ovládáno malým počtem řetězců supermarketů, které kontrolují jediný skutečný přístup zemědělců a jiných dodavatelů ke spotřebitelům. Podle poslanců současně existují důkazy o tom, že velké supermarkety zneužívají své kupní síly ke stlačování cen dodavatelům na neudržitelnou úroveň a vnucují jim nerovné podmínky. Tyto tlaky mají podle poslanců také druhotný dopad na kvalitu zaměstnání i na ochranu životního prostředí. Ačkoli některé členské státy EU zavedly vnitrostátní předpisy, jejichž snahou je omezit takové zneužívání, velké supermarkety ve své působnosti stále více překračují hranice jednotlivých států. Poslanci se proto domnívají, že je třeba harmonizovat tyto právní předpisy na úrovni celé EU. Parlament vzhledem k uvedeným skutečnostem vyzývá GŘ pro hospodářskou soutěž, aby provedla šetření, která zjistí, jaké důsledky s sebou nese koncentrace supermarketů EU pro malé podniky, dodavatele, pracovníky a spotřebitele, a aby posoudila veškeré případy zneužívaní kupní sily, které mohou z této koncentrace vyplývat. Žádá také Komisi, aby navrhla vhodná opatření, která budou chránit spotřebitele, pracovníky a výrobce před jakýmkoli zneužitím vedoucího postavení nebo před negativními vlivy, který byly během tohoto šetření zjištěny. Písemné prohlášení o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se dopouštějí velké supermarkety působící v Evropské unii
-//EP//TEXT WDECL P6-DCL-2007-0088 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-CS DOC XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080215BRI21439 ITEM-012-CS DOC XML V0//CS
