18. 11. 2009 B7-0148/2009 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě otázky k ústnímu zodpovězení B7‑0222/2009
v souladu s čl. 115 odst. 5 jednacího řádu
o evropsko-středomořském hospodářském a obchodním partnerství před konáním osmé konference ministrů obchodu států evropsko-středomořského partnerství – Brusel – 9. prosince 2009
Yannick Jadot
za skupinu Verts/ALE
PE428.766v01-00 B7‑0148/2009 Usnesení Evropského parlamentu o evropsko-středomořském hospodářském a obchodním partnerství před konáním osmé konference ministrů obchodu států evropsko-středomořského partnerství – Brusel – 9. prosince 2009
Evropský parlament ,
– s ohledem na prohlášení z Barcelony ze dne 28. listopadu 1995, které ustanovilo partnerství mezi Evropskou unií a zeměmi jižního a východního Středomoří,
– s ohledem na sdělení Komise Radě a Parlamentu ze dne 11. března 2003 nazvané „Rozšířená Evropa – sousedství: nový rámec pro vztahy s našimi východními a jižními sousedy“ ( KOM(2003)0104 ), na strategický dokument ze dne 12. května 2004 o evropské politice sousedství ( KOM(2004)0373 ), na sdělení Komise Radě ze dne 9. prosince 2004 k jejím návrhům ohledně akčních plánů v rámci evropské politiky sousedství ( KOM(2004)0795 ), na akční plány pro Izrael, Jordánsko, Maroko, palestinskou samosprávu, Tunisko a Libanon, a na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1.
,
– s ohledem na evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi Společenstvím a jeho členskými státy a Tuniskem Úř. věst. L 97, 30.03.98, s. 2.
, Izraelem Úř. věst. L 147, 21.06.00, s. 3.
, Marokem Úř. věst. L 70, 18.03.00, s. 2.
, Jordánskem Úř. věst. L 129, 15.05.02, s. 3.
, Egyptem Úř. věst. L 304, 30.09.04, s. 39.
, Libanonem Úř. věst. L 143, 30.05.06, s. 2.
a Alžírskem Úř. věst. L 265, 10.10.05, s. 2.
a na evropsko-středomořskou prozatímní dohodu o přidružení týkající se obchodu a spolupráce mezi Společenstvím a Organizací pro osvobození Palestiny (ve prospěch palestinské samosprávy) Úř. věst. L 187, 16.07.97, s. 3.
; s ohledem na rozhodnutí Rady přidružení ES–Turecko č. 1/95 ze dne 22. prosince 1995 o provádění závěrečné etapy celní unie (96/142/ES) Úř. věst. L 35, 13.2.1996, s. 1.
,
– s ohledem na dohodu o volném obchodu, nazývanou dohodou z Agadiru, kterou dne 25. února 2004 podepsalo Jordánsko, Egypt, Tunisko a Maroko,
– s ohledem na závěry evropsko-středomořských ministerských konferencí a ministerských konferencí jednotlivých odvětví konaných od doby zahájení barcelonského procesu, a zejména na závěry sedmé evropsko-středomořské konference ministrů obchodu, která se konala dne 2. července 2008 v Marseille,
– s ohledem na evropsko-středomořský summit představitelů států a vlád konaný dne 13. července 2008 v Paříži, který dal vznik Unii pro Středomoří,
– s ohledem na studii o dopadu udržitelnosti evropsko-středomořské oblasti volného obchodu, kterou vypracoval Institut pro politiku a řízení rozvoje univerzity v Manchesteru,
– s ohledem na závěrečné prohlášení z evropsko-středomořského summitu hospodářských a sociálních rad a obdobných institucí, který se konal v Alexandrii ve dnech 18. a 19. října 2009,
– s ohledem na svá předchozí usnesení o středomořské politice EU, a zejména na své usnesení ze dne 15. března 2007 o vytvoření evropsko-středomořské oblasti volného obchodu a ze dne 19. února 2009 o barcelonském procesu: Unii pro Středomoří,
– s ohledem na čl. 115 odst. 5 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že na konferenci v Barceloně v roce 1995 byl zahájen velmi ambiciózní projekt, jehož cílem je vytvořit nové a užší politické, hospodářské, sociální a kulturní vztahy mezi severním a jižním Středomořím, a vzhledem k tomu, že tento projekt ještě zdaleka není dokončen,
B. vzhledem k tomu, že vytváření Unie pro Středomoří, která by měla znovu zahájit evropsko-středomořský proces integrace prostřednictvím konkrétních a viditelných projektů, stále není dokončeno,
C. vzhledem k tomu, že EU podepsala přístupové dohody se všemi svými partnery jižního Středomoří, vyjma Sýrie a Libye; vzhledem k tomu, že jednání o dohodě o přidružení se Sýrií byla dokončena, avšak Sýrie její podpis odložila; vzhledem k tomu, že Komise zahájila jednání s Libyí,
D. vzhledem k tomu, že severní a jižní Středomoří nadále vykazuje vzájemné propastné rozdíly z hospodářského, sociálního i demografického hlediska a hrozí, že vzniknou takové rozdíly v majetku, které by mohly přivést region k nestabilitě, migračním náporům a zátěži pro životní prostředí, a vzhledem k tomu, že ve středomořských zemích existují výrazné rozvojové rozdíly,
E. vzhledem k tomu, že hospodářství zemí jižního a východního Středomoří je velmi závislé na zahraničním obchodě; vzhledem k tomu, že přibližně 50 % obchodních toků těchto zemí směřuje do EU, přičemž však tyto toky představují jen 8 % zahraničního obchodu EU s kladnou bilancí pro EU; vzhledem k tomu, že složení vývozu zemí jižního a východního Středomoří je příliš homogenní a tyto země se nadále specializují na odvětví, která pro růst představují slabý přínos,
F. vzhledem k tomu, že země jižního a východního Středomoří ostře soutěží o vývozní trhy EU způsobem, který není udržitelný, a to nejen vzájemně, ale i s jižními členskými státy EU, které mají přístup ke strukturálním fondům a Fondu soudržnosti Unie a dalším dotacím z rozpočtu EU,
G. vzhledem k tomu, že regionální integrace mezi jižními zeměmi vzájemně (jih-jih) ještě zdaleka není dokončena a že obchodní toky mezi těmito státy jsou nedostatečně rozvinuté a pokud jde o země jižního a východního Středomoří, představují pouze 6 % jejich celkového obchodu,
H. vzhledem k tomu, že tato situace by mohla velmi negativně ovlivnit evropsko-středomořský integrační proces, zabezpečení potravin ani svrchovanost především zemí jižního a východního Středomoří tím, že by se zhoršily dopady koncentrace obchodu, jako je závislost na vývozu malého množství produktů, zejména zemědělských, do EU a současné zvyšování potřeby dovozu základních potravin, což by těmto zemím a jejich podnikům nepřinášelo prospěch,
I. vzhledem k tomu, že země jižního a východního Středozemí musí odstranit politické a hospodářské překážky, které v současnosti stojí v cestě integračnímu procesu v celé oblasti s cílem dosáhnout úspěšnější vzájemné spolupráce,
J. vzhledem k tomu, že má-li mít hospodářská a obchodní kapitola barcelonského procesu pozitivní důsledky pro rozvoj, měla by podpořit regionální integraci zemí jižního a východního Středomoří s jižními členskými státy EU a zajistit jejich hospodářskou diverzifikaci a spravedlivé rozdělení jejich přínosů s cílem dosáhnout hlavního cíle evropsko-středomořského hospodářského a obchodního partnerství, a to snížení rozdílu v rozvoji mezi severním a jižním Středomořím;
K. vzhledem k tomu, že následky hospodářské a finanční krize ještě umocnily politické, hospodářské a sociální problémy, které již v partnerských zemích existovaly, zejména problém nezaměstnanosti; vzhledem k tomu, že studie o dopadu udržitelnosti evropsko-středomořské oblasti volného obchodu uvádí, že nezaměstnanost a další sociální problémy by se z krátkodobého i střednědobého hlediska zhoršovaly, a apeluje na velmi opatrné načasování jakékoli nové obchodní dohody,
1. lituje skutečnosti, že hlavních cílů evropsko-středomořského partnerství, jimiž jsou společně sdílený region a mírový rozvoj v regionu, ještě zdaleka nebylo dosaženo; zdůrazňuje, že má-li být proces úspěšný, je zapotřebí trvalého a jednotného úsilí všech zúčastněných stran, a zejména je také třeba provést přezkum cíle uzavřít do roku 2010 dohodu o volném obchodu s přihlédnutím k rostoucí nejistotě, pokud jde o zabezpečení potravin zemí jižního a východního Středomoří, zhoršující se desertifikaci, tlaky spojené s životním prostředím v celé středomořské oblasti, nedostatečný udržitelný hospodářský pokrok dosažený prostřednictvím liberalizace obchodu ve většině zemí jižního a východního Středomoří, jakož i větší zapojení civilní společnosti a obyvatel obou stran Středomoří;
2. domnívá se, že tomuto negativnímu vývoji přitížily četné místní problémy, a to nejen hospodářské, ale i politické povahy; lituje skutečnosti, že ze stejných politických důvodů byla zrušena poslední schůzka ministrů zahraničních věcí států Euromed a projekt Unie pro Středomoří nepostupuje kupředu;
3. domnívá se, že přetrvávající překážky poukazují na to, že prohlubování hospodářských vztahů musí postupovat společně s upevňováním politických vztahů; je přesvědčen, že skutečné regionální a hospodářské integrace lze docílit jen tehdy, bude-li dosaženo pokroku při urovnávání stávajících konfliktů a v oblasti demokracie a lidských práv;
4. vyzývá Komisi, členské státy EU a země jižního a východního Středomoří, aby zohledňovaly následky finanční, hospodářské a environmentální krize tak, že budou ve větší míře začleňovat sociální a environmentální hlediska do hospodářského a obchodního partnerství; vyzývá vlády zemí jižního a východního Středomoří, aby realizovaly důsledné a efektivní politiky zaměstnanosti a sociální ochrany s cílem zmírňovat následky krize;
5. poukazuje v této souvislosti na to, že cíl oblasti volného obchodu, jenž byl v roce 1995 pojat za výrazně odlišných podmínek, již nelze hodnotit pouze z hlediska hypotetického a neudržitelného hospodářského růstu, ale spíše z hlediska vytváření pracovních míst, posílení potravinové soběstačnosti a zachování vážně ohroženého ekosystému Středomoří, jenž je klíčovým faktorem pro výrobu v tomto regionu; připomíná, že nezaměstnanost žen a mladých lidí je nejožehavějším sociálním problémem zemí Středomoří;
6. zdůrazňuje význam regionální integrace zemí jižního a východního Středomoří a rostoucího obchodu jih-jih; vyjadřuje politování nad tím, že spolupráce jih-jih je stále ještě nedostatečně rozvinutá; domnívá se, že pro jakoukoli smysluplnou a udržitelnou obchodní dohodu Euromed má spolupráce jih-jih klíčový význam;
7. důrazně vybízí země jižního a východního Středomoří, aby rozvíjely obchod jih-jih, jak uvádí hospodářská dohoda z Agadiru, již podepsal Egypt, Jordánsko, Maroko a Tunisko; domnívá se, že tento krok je pro regionální integraci zásadní a vyzývá ostatní země, aby se na něm rovněž podílely; zdůrazňuje, že orgány EU musí pozitivně reagovat na žádosti o technickou a finanční pomoc, a podpořit tak hospodářskou integraci jih-jih;
8. vyzývá evropsko-středomořské ministry obchodu, aby podpořili regionální úmluvy stanovující celoevropsko-středomořský systém pravidel o původu, jenž umožní zjednodušení pravidel o původu, a aby dále postoupili v provádění celoevropsko-středomořského systému kumulace původu;
9. bere na vědomí skutečnost, že evropsko-středomořští ministři obchodu budou jednat o opatřeních pro řešení obchodu a hospodářských vztahů skupiny států Euromed, novém plánu rozvoje středomořského obchodu a nových mechanismech pro zlepšení obchodu a investic v regionu; dále bere na vědomí, že tento plán zahrnuje opatření týkající se zemědělství, služeb, investic, právních otázek, práv duševního vlastnictví a boje proti padělání, hospodářské soutěže a pravidel pro zadávání veřejných zakázek, pravidel o původu a nástrojů na ochranu obchodu; stále nenabyl přesvědčení, že by tyto otázky byly příčinou slabé hospodářské spolupráce v tomto regionu, jenž výrazně trpí z hlediska konkurenční schopnosti v rámci regionu z důvodu absence doplňkového výrobního systému, jako jsou odvětví textilního a oděvního průmyslu a systémy výroby obnovitelné energie;
10. zdůrazňuje, že tyto rozhovory se musí odehrávat v atmosféře vzájemné důvěry a úcty mezi partnery s cílem zajistit zemím jižního a východního Středomoří právo rozhodovat o tom, jak rychle otevřou své trhy, i o národních strategiích hospodářského a sociálního rozvoje; připomíná, že jednání o oblasti volného obchodu by měla probíhat koordinovaně a postupně a měla by být založena na logickém a předvídatelném partnerství, které odráží socioekonomickou situaci zemí jižního a východního Středomoří;
11. zdůrazňuje, že při jakékoli další liberalizaci v oblasti zemědělství a rybolovu je třeba mít na zřeteli nutnost ochrany citlivého zboží a systematicky posuzovat sociální dopad procesu liberalizace na obyvatelstvo venkova; vyzývá evropsko-středomořské partnery, aby diskutovali o zavedení integrované evropsko-středomořské zemědělské politiky, která bude založena na komplementaritě dodavatelského řetězce, soudržnosti mezi SZP a cíli evropsko-středomořského partnerství a životaschopné vodohospodářské politice a bude upřednostňovat potřebu potravinové soběstačnosti před komerčními zájmy;
12. sektor služeb považuje za zásadní pro rozvoj zemí jižního a východního Středomoří; nicméně apeluje na to, aby se veškerá liberalizace služeb uskutečnila výhradně se souhlasem zemí jižního a východního Středomoří a aby tyto země měly právo rozhodnout, jak načasují a rozvrhnou otevření citlivých a zranitelných odvětví svých hospodářství; domnívá se, že je třeba rozlišovat mezi službami komerčními a veřejnými; zdůrazňuje, že veřejné služby – a zejména ty, které souvisejí se základními lidskými potřebami, jako je zdravotnictví, vzdělávání, voda a energie – musí být ponechány mimo rámec vyjednávání;
13. vyzývá k tomu, aby časové rozvržení liberalizace odvětví průmyslu bylo přizpůsobeno hospodářským a sociálním podmínkám jednotlivých zemí, včetně míry zaměstnanosti, a dopadu na životní prostředí; zdůrazňuje, že hospodářské a obchodní partnerství by mělo podporovat větší rozmanitost výroby průmyslových produktů a pomoci zvýšit jejich přidanou hodnotu; vyzývá země východního a jižního Středomoří, aby zaváděly regionální politiky, které budou zohledňovat úlohu velmi malých, malých a středních podniků;
14. připomíná opakované výzvy Evropského parlamentu ke zřízení evropsko-středomořské investiční a rozvojové banky, jež by byla schopna získat přímé zahraniční investice, které evropsko-středomořská oblast potřebuje;
15. připomíná své znepokojení nad závěry studie dopadů oblasti volného obchodu na udržitelný rozvoj, kterou vypracovala univerzita v Manchesteru, vzhledem k očekávaným negativním sociálním a environmentálním dopadům oblasti volného obchodu v krátkodobém i střednědobém horizontu; opakuje svoji výzvu Komisi, aby doporučení obsažená v této studii začlenila do budoucích jednání o oblasti volného obchodu s cílem zohlednit sociální soudržnost a rozměr udržitelného rozvoje, které studie obhajuje;
16. je toho názoru, že oblast volného obchodu by mělo doprovázet postupné a podmíněné zavedení práva volného pohybu pracovních sil; domnívá se, že je naléhavě nutné vytvořit právní a administrativní postupy, které by usnadnily vydávání víz, především pro ty, jež mají evropsko-středomořskému partnerství co nabídnout, včetně studentů, vysokoškolských učitelů a sociálně-ekonomických činitelů;
17. žádá Komisi, aby Evropský parlament plně informovala o dohodě o přidružení se Sýrií, jejíž podpis Sýrie nedávno odložila; je znepokojen skutečností, že byla zahájena jednání s Libyí, a žádá Komisi, aby Evropský parlament plně informovala a konzultovala ve všech stádiích tohoto jednání a plně jej do jednání zapojovala;
18. konstatuje rovněž, že několik středomořských zemí vyjádřilo zájem o prohloubení a/nebo rozšíření svých obchodních dohod s EU; žádá Komisi, aby vzhledem k novým pravomocem Parlamentu v oblasti obchodu, jež mu byly uděleny v Lisabonské smlouvě, přihlížela při vyjednávání jakékoli nové dohody tohoto typu k dřívějším usnesením Evropského parlamentu;
19. zdůrazňuje, že dvoustranné přístupy by neměly negativně ovlivňovat mnohostranný regionální přístup; věří, že i když se prosazuje užší spolupráce s nejvyspělejšími partnery při plném respektování jejich specifických politických, kulturních a sociálních charakteristických znaků, musí Komise zachovávat zásadu jednání mezi regiony;
20. zdůrazňuje úlohu Parlamentního shromáždění EU-Středomoří v partnerství jakožto demokratického orgánu, který shromažďuje poslance ze zemí na obou stranách Středozemního moře v zájmu tří pilířů barcelonského procesu; konečně vyzývá k posílení spolupráce Parlamentního shromáždění EU-Středomoří s Komisí a Radou Evropské unie v hospodářské oblasti;
21. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, hlavám států a vlád a parlamentům členských států i zemí jižního a východního Středomoří a Parlamentnímu shromáždění EU-Středomoří.
