Německo a Rakousko otevřely svůj pracovní trh novým členským zemím
Volný pohyb osob
2011-05-04 - 11:22
Německým a rakouským zemědělcům už může přijít pomoc z východní Evropy ©www.flickr.com/sanneroemen 1. května se pracovníkům z osmi zemí střední a východní Evropy konečně plně otevřely pracovních trhy všech patnácti starých členů EU. Skončilo sedmileté přechodné období, po které mohla EU-15 omezit pro nováčky přístup, a i Německo a Rakousko odstranilo poslední překážky. Poslanci vnímají tento krok pozitivně. "Staré členské země už nemají strach z těch nových", říká polský poslanec Bogusław Sonik. "Náš pracovní trh jsme měli otevřít už dávno", myslí si německá poslankyně Nadja Hirsch.
Velká Británie, Irsko a Švédsko byly prvními zeměmi, které plně otevřely své pracovní trhy novým členským státům, a to počínaje prvním dnem rozšíření v roce 2004. Postupně se přidávaly další země. Rakousko a Německo jsou posledními zeměmi, které své trhy otevřely 1. května 2011, poté, co plně využily 7-letého přechodného období. Z 10 zemí, které k EU přistoupily v roce 200, získaly Malta a Kypr ode všech zemí EU-15 výjimku z omezení. Stále existují určitá omezení vůči Rumunsku a Bulharsku (které do EU vstoupily v roce 2007). 15 zemí již omezení zrušilo, zbylých 10 může úplné otevření svých pracovních trhů pozdržet nejdéle do 31.prosince 2013. Evropská komise ujišťuje, že "v Německu a Rakousku se neočekává masivní příliv pracovníků“.
Pro polského lidoveckého poslance Bogusława Sonika znamená otevření posledních pracovních trhů „starých“ zemí těm „novým“ konec jedné éry . "S novými členskými zeměmi se konečně zachází stejně jako s těmi starými. To je důležitý politický symbol." Boguslaw Sonik se domnívá, že i když se některé země otevření svých pracovních trhů obávaly, EU jako taková z něho má užitek. "Polští odborníci vyplnili mezery na jejich pracovních trzích," zdůraznil. Podle něj jsou polští pracovníci zapotřebí zejména v zemědělství, pohostinství, zdravotnictví, a informačních technologiích. Ti, kteří se se zahraniční zkušeností vrátí do Polska, patří mezi ceněné zaměstnance. "Často mají nový, lepší přístup k práci", říká Sonik. Odchod pracovníků ale působí polské ekonomice i problémy. „V některých odvětvích se nám teď v Polsku nedostává kvalifikovaných pracovníků. Polsko musí přehodnotit svou vzdělávací politiku", upozorňuje.
Německá poslankyně ze skupiny Aliance liberálů a demokratů Nadja Hirsch se domnívá, že otevření německého pracovního trhu osmi východoevropským členským státům je velkou příležitostí . "Německo trpí nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil", řekla. Nadja Hirsch citovala studii německé Spolkové pracovní agentury, která varuje, že se do roku 2025 počet aktivních obyvatel Německa sníží o 6,5 milionu na 38,1 milionu. "Tento nedostatek nemůže být nahrazen pouze lepším vzděláním nebo odbornou přípravou, lepším začleněním žen nebo odsunutím věku odchodu do důchodu. Potřebujeme i pracovníky z jiných zemí a náš pracovní trh jsme jim měli otevřít mnohem dříve,“ vysvětluje.
Trh práce ale stále ještě není otevřený všem. Rumunsko a Bulharsko si musí počkat ještě další dva roky. Rumunská sociálně demokratická poslankyně Corina Creţu si myslí, že to, že po čtyřletém členství v EU platí pro Rumunsko a Bulharsko stále ještě omezení, nemá žádné odůvodnění . "Myslím, že další zachování překážek zabrání plnému využití potenciálu dostupné pracovní síly k evropské hospodářské obnově," říká. A dodává: "Skutečnost ukazuje, že možné důsledky přílivu pracovních sil z Rumunska jsou nadhodnocené, vzhledem k tomu, že v této chvíli v zemích EU, které opustily diskriminační praktiky, již pracují více než 2 miliony Rumunů" a "v Německu už pracuje kolem 100 000 našinců“.
- EU-8 : Osm zemí střední a východní Evropy, které vstoupily do EU 1. května 2004: Česká republika, Estonsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Polsko, Slovensko a Slovinsko
- EU-15 : Patnáct členských zemí, které tvořily EU před 1. květnem 2004: Belgie, Dánsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Německo, Nizozemí, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Španělsko, Švédsko, Velká Británie
Migrace v číslech
Podle Rady se počet přistěhovalců z EU-8 do EU-15 zvýšil z 900.000 v roce 2003 na 1,9 milionu v roce 2009
Tok migrantů zvýšil HDP EU o 0,11% (mezi lety 2004 a 2007), a v dlouhodobém horizontu se očekává růst o 0,2%.
Největší počet migrantů přišel z Polska a Litvy, nejnižší z Maďarska a České republiky.
Podle Komise je počet migrantů ze zemí EU-8 žijících v EU-15 kolem 2,3 milionu (migrantů pocházejících ze zemí mimo EU žijících v EU-15 je 19 miliónů) a očekává se nárůst na 3,3 milionu v roce 2015 a na 3,9 milionu v roce 2020.
20110504STO18667 Evropská komise: konečně plná práva pro pracovníky z osmi nových členských států Evropská komise: stránky o přechodných opatřeních Výbor pro zaměstnanost a sociální věci
CS
1
PHOTO
20110502PHT18578.jpg
CS
2
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/506&format=HTML&aged=0&language=CS&guiLanguage=cs
CS
3
LINK
http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=466&langId=cs
CS
4
LINK
/activities/committees/homeCom.do;jsessionid=A344F3C818CA647E3B718FDE57B1ED8A.node2?language=CS&body=EMPL
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
