9. 2. 2011 B7-0109/2011 NÁVRH USNESENÍ předloženého na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o strategii Evropa 2020
Guy Verhofstadt
,
Lena Ek
za skupinu ALDE
PE459.641v01-00 B7‑0109/2011 Usnesení Evropského parlamentu o strategii Evropa 2020
Evropský parlament ,
– s ohledem na hodnocení Lisabonské strategie vypracované Komisí (SEK(2010)114),
– s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o EU 2020 Úř. věst. C 349E, 22.12.2010, s. 30.
,
– s ohledem na svá usnesení ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 Texts adopted: P7_TA(2010)0223 .
a o správě ekonomických záležitostí Texts adopted: P7_TA(2010)0224 .
,
– s ohledem na roční analýzu růstu provedenou Komisí ze dne 12. ledna 2011,
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
OBECNÉ POZNÁMKY
Strategie Evropa 2020 by měla být smělejší, aby se tak neopakovaly neúspěchy Lisabonské strategie
1. obává se, že strategie Evropa 2020 nebude vzhledem ke slabé struktuře řízení, která je stále založena na otevřené metodě koordinace, schopna dostát svým slibům, jako je vytváření ekologických pracovních míst a hospodářský růst; domnívá se, že by Komise měla prokázat větší smysl pro naléhavost situace, a vyzývá Komisi, aby předložila smělejší legislativní návrhy na uplatňování strategie Evropa 2020;
2. domnívá se, že otevřená metoda koordinace selhala; je toho názoru, že by součástí strategie EU 2020 měly být závazné cíle, pomocí kterých Komise členským státům stanoví maximální a minimální hodnoty určitých makroekonomických aspektů jejich hospodářství; domnívá se, že by Komise měla uplatňovat politiku „cukru a biče“, aby tak přiměla členské státy ke splnění těchto cílů;
3. zdůrazňuje, že současná náplň strategie EU 2020, tj. její hlavní cíle, stěžejní návrhy, problematické oblasti a ukazatele, jsou nadále velmi obecné povahy; proto naléhavě žádá Komisi, aby předložila podrobnější plány toho, jak zajistí úspěšné provádění těchto iniciativ;
Je třeba posílit rámec pro správu ekonomických záležitostí
4. vítá krok vlád EU vedoucí k posílení správy ekonomických záležitostí, který byl učiněn na vrcholné schůzce dne 4. února 2011; rozhodně však protestuje proti navržené metodě; domnívá se, že čistě mezivládní systém, který je naprosto mimo rámec Smluv, nebude mít požadovaný efekt; zdůrazňuje, že kázeň bude efektivně zajištěna pouze uplatňováním metody Společenství a zplnomocněním Komise; domnívá se, že obcházení Evropské komise je nepřijatelné;
5. vítá návrhy Komise ke správě ekonomických záležitostí, avšak domnívá se, že tyto návrhy jsou omezené a že by měly zohlednit posílení automatičnosti a sankcí, potřebu veřejné diskuse, odpovědnost Rady a Komise vůči Evropskému parlamentu a rovněž potřebu vytvářet pobídky; dále zastává názor, že by tyto návrhy měly vést k vytvoření skutečných politik pro správu ekonomických záležitostí a že by strukturální změny a reformy, které budou země provádět jakožto součást strategie Evropa 2020, musí být právně závazné a vymahatelné;
6. poukazuje na skutečnost, že by stávající návrhy na reformu paktu stability měly být dále posíleny a že by konkrétně ve výjimečných případech měla mít Komise možnost okamžitě přijmout opatření a uvalit sankce na členský stát, který pakt poruší, a to bez předchozího souhlasu Rady (tj. pravidlem by se mělo stát obrácené hlasování kvalifikovanou většinou);
7. naléhavě žádá Komisi, aby tento postup zautomatizovala, aby zvážila, zda je nutná změna Smlouvy a aby co nejdříve předložila návrhy na stálý krizový mechanismus (např. Evropský měnový fond) a také návrhy na úplné začlenění strategie Evropa 2020 do rámce stability a na jednotné vnější zastoupení eurozóny;
8. zastává názor, že členské státy by měly zvýšit výkonnost svých hospodářství pomocí strukturálních reforem, které by snížily veřejné výdaje a byrokracii, zvýšily zapojení občanů a posílily vědomí vlastní odpovědnosti mezi občany, podpořily podnikání a inovace, upravily právní předpisy tak, aby byly vstřícnější vůči MSP, a umožnily občanům maximálně využít svých schopností a dovedností, aby nemuseli být odkázáni na sociální dávky;
9. upozorňuje na to, že měnový pilíř se bez sociálně-hospodářských podpůrných opatření zhroutí; domnívá se, že kázeň je nutno kombinovat s růstem; domnívá se, že úspěch této strategie naprosto závisí na tom, zda budou členské státy s finančními potížemi schopny urychlit konsolidaci rozpočtů, reformovat své trhy práce, vyřešit problémy v bankovním sektoru a zvýšit produktivitu;
10. domnívá se, že účinné řízení strategie EU 2020 nelze oddělit od posílení a rozvoje společných nástrojů zaměřených na potírání škodlivé daňové soutěže, daňových úniků a vyhýbání se daňovým povinnostem; v této souvislosti vítá rychlé předložení návrhu na společný základ daně z příjmu právnických osob;
11. poukazuje na skutečnost, že Evropská komise neprovedla posouzení dopadu celkových nákladů a důsledků nových finančních nařízení, která byla po finanční krizi zavedena pro oblast trhů, a vlivu, který budou nařízení mít na fungování vnitřního trhu a na reálnou ekonomiku; vyzývá Komisi, aby provedla podrobné posouzení dopadu hospodářských důsledků zavedení nových finančních nařízení;
12. zastává názor, že podmínky, které byly nastaveny u nástrojů politiky soudržnosti v kontextu hospodářské politiky, nemají jasný základ ve stávajících ustanoveních Smlouvy a že je obtížné sladit je s cíli politiky soudržnosti; žádá, aby byly stanoveny dostatečné předběžné podmínky a nástroje přizpůsobené cílům politiky soudržnosti, aby tak nedošlo k situaci, kdy budou příjemci trpět následkem selhání národních vlád;
Smělejší iniciativy potřebné k dokončení vnitřního trhu
13. v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že by EU měla plně využít růstový potenciál vnitřního trhu a dokončit společný trh, zejména v oblasti služeb, dopravy, energetiky a telekomunikací v duchu Montiho zprávy; domnívá se, že EU musí tento trh doplnit o flexibilnější a mobilnější trh práce a také dosáhnout skutečné mobility pacientů při přeshraniční zdravotní péči mezi členskými státy; vítá zveřejnění aktu o jednotném trhu, domnívá se však, že by tyto návrhy měly být ambicióznější a konkrétnější; dále naléhavě vyzývá Komisi, aby urychlila a zdokonalila integraci a harmonizaci regulace finančních služeb; žádá proto, aby EU v rámci evropského smluvního práva podnikala další iniciativy s cílem omezit překážky, s nimiž se setkávají podniky a spotřebitelé při uzavírání přeshraničních smluv;
14. vítá návrh Komise na posílení spolupráce při zavádění evropského patentu;
15. vyzývá členské státy, aby v plném rozsahu a neprodleně provedly směrnici o službách, a zejména aby zlepšily fungování jednotných kontaktních míst, čímž na vnitřním trhu usnadní volný pohyb služeb; žádá Komisi, aby zahájila řízení pro nesplnění povinnosti vůči členským státům, které směrnici o službách stále neprovedly v plném rozsahu; vybízí Komisi, aby učinila ambiciózní návrhy zaměřené na další otevírání odvětví služeb, čímž dojde k uvolnění dalšího růstového potenciálu;
16. vyzývá Komisi a členské státy, aby podporovaly transparentní zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi tak, aby poskytly novým trhům silnou počáteční pobídku k využívání inovačních, ekologických technologií a zároveň zlepšily kvalitu a účinnost veřejných služeb;
17. připomíná, že cílem dopravní politiky je dokončení vnitřního trhu tím, že bude úplně otevřeno odvětví železniční dopravy, liberalizována kabotážní doprava, ale také zavedením integrovaného systému prodeje jízdenek a zlepšením bezpečnosti a ochrany občanů;
Rozpočet EU by měl být lépe přizpůsoben cílům strategie Evropa 2020
18. zdůrazňuje, že strategie EU 2020 musí překonat rozpor mezi proklamovanými ambiciózními cíli, dostupnými zdroji a použitými metodami; žádá, aby byla strategie Evropa 2020 přiměřeným způsobem financována, aby mohlo dojít k jejímu uskutečnění, a očekává, že příští víceletý finanční rámec zohlední ambiciózní cíle strategie Evropa 2020; důrazně vyzývá Komisi, aby předložila smělé, inovativní návrhy na vytvoření nových vlastních zdrojů, a zajistila tak Unii skutečné samostatné finanční zdroje, čímž dojde ke snížení výše přímých příspěvků ze státních pokladen;
19. vyzývá Komisi, aby v návrhu víceletého finančního rámce předložila ambiciózní strukturu, díky níž se Unie bude moct vypořádat s vlastní rozšířenou odpovědností; domnívá se, že pro tento rámec bude nezbytná určitá flexibilita, a upřednostňuje pětiletý finanční rámec založený na politických prioritách, na nichž se po parlamentních volbách dohodne Parlament, Komise a Rada;
20. vítá zavedení evropského semestru a plány na další sladění a zefektivnění vnitrostátních rozpočtů tím, že budou v co nejranější fázi stanoveny synergie i možná zdvojení;
21. vyzývá Komisi, aby na základě článku 311 SFEU do 1. července 2011 předložila podstatné návrhy na nové vlastní zdroje EU, a vyzývá Radu, aby se zavázala, že tyto návrhy prodiskutuje v souladu s prohlášením č. 3 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 v rámci jednání o příštím víceletém finančním rámci s Parlamentem a národními parlamenty;
22. zdůrazňuje, že by se Komise měla otevřeněji podílet na vytváření pozitivního postoje k povinným prohlášením o vnitrostátní správě podepsaným ministry financí; zdůrazňuje, že by Komise měla nabádat členské státy k vydání prohlášení o vnitrostátní správě; v této souvislosti vítá iniciativy, které již podniklo Nizozemsko a Švédsko;
Plné využití našich nástrojů vnější politiky
23. vítá odhodlání Komise usilovat o úspěšné zakončení jednacího kola v Dohá svoláním zasedání ministrů v Davosu a považuje tato jednání za zásadní impuls pro růst Evropy v souladu se strategií 2020; oceňuje nedávné uzavření dohody o volném obchodu s Jižní Koreou a pokrok, kterého bylo dosaženo v dalších dvoustranných jednáních, avšak zdůrazňuje, že v obchodu by naprostou prioritou EU měla být zásada mnohostrannosti a dvoustranné dohody by měly mít i nadále spíše doplňující funkci;
24. připomíná, že přímé zahraniční investice jsou nyní v pravomoci Unie, která by měla prostřednictvím liberalizace a ochrany investic i zvýšeným přílivem přímých zahraničních investic do EU vytvářet možnosti růstu; vyjadřuje zklamání nad tím, že bylo sdělení Komise zveřejněno téměř rok poté, co Lisabonská smlouva vstoupila v platnost, a upozorňuje na to, že by členské státy měly usnadňovat vývoj politiky Unie v tomto směru, a ne mu vzdorovat;
25. zdůrazňuje, že mechanismy rozvojové pomoci musí být zaměřeny na podporu vytváření bohatství, a vyzývá EU, aby zlepšila své strategické partnerské vztahy s rozvojovými zeměmi; chce-li EU podpořit hospodářský růst chudých zemí, musí v rámci své obchodní politiky důrazněji podporovat partnerství soukromého a veřejného sektoru, regionální integraci a obchod mezi jižními zeměmi; vyzývá Komisi, aby po vzoru Frankova a Doddova zákona přijala právní předpisy, kterými by zabránila nezákonnému využívání přírodních zdrojů v rozvojových zemích;
Politika soudržnosti
26. vítá uznání úlohy strukturálních fondů při plnění cílů strategie EU 2020; zdůrazňuje však, že politika soudržnosti není pouze stabilním zdrojem finančních prostředků; její hlavní cíle – integrovaný přístup, víceúrovňové řízení a skutečné partnerství – jsou klíčovou součástí úspěchu této strategie a měly by do ní být v plném rozsahu začleněny; znovu opakuje svůj názor, že priority politiky soudržnosti by měly být sladěny s cíli strategie EU2020, měla by však být povolena dostatečná flexibilita ke zohlednění specifik jednotlivých regionů;
27. zdůrazňuje, že klíčovým prvkem strategie EU2020 je silná a dostatečně financovaná politika soudržnosti, která se bude vztahovat na všechny evropské regiony; domnívá se, že tato politika je se svým horizontálním přístupem předpokladem úspěšného splnění cílů strategie EU2020 a rovněž dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti v EU; odmítá všechny snahy o vrácení politiky soudržnosti na vnitrostátní úroveň a žádá, aby byl při přezkumu rozpočtu EU plně podpořen regionální rozměr; žádá, aby byl systém řízení strategie EU2020 zdokonalen na základě víceúrovňové odpovědnosti, která zahrne místní a regionální orgány i zúčastněné strany občanské společnosti;
Roční analýza růstu
28. podporuje postoj, který Komise v roční analýze růstu zaujala, domnívá se, že klíčem k obnovení konkurenceschopnosti v členských státech, jež v této oblasti v současnosti zaostávají, budou strukturální reformy, vítá odhodlání dosáhnout vyrovnaných rozpočtů a snížit celkovou zadluženost na méně než 60 % HDP, podporuje snahy o to, aby byla členských státům se špatným přístupem ke kapitálovým trhům v době provádění strukturálních reforem poskytnuta likvidita, naléhavě žádá, aby byla napravena strukturální nerovnováha, zdůrazňuje, že má-li být překonána hospodářská krize, je třeba vytvořit prostředí umožňující udržitelný růst;
HLAVNÍ CÍLE
75% zaměstnanost osob ve věku 20–64 let
29. žádá, aby členské státy vyvíjely větší úsilí při uplatňování strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí; konstatuje, že je nezbytné, aby si členské státy efektivněji vyměňovaly osvědčené postupy a zkušenosti v oblasti klíčových výzev, jako je potírání sociálního vyloučení a snižování chudoby, a že by tyto výměna rovněž usnadnila plnění cílů v rámci jednotlivých stěžejních iniciativ;
30. domnívá se, že je nezbytné přijmout opatření ke zvýšení účasti zejména mladých lidí, čerstvých absolventů, starších občanů, znevýhodněných a zdravotně postižených osob a přistěhovalců na trhu práce, a rovněž se domnívá, že je v této oblasti třeba učinit ještě více; vyzývá členské státy, aby přizpůsobily své trhy práce potřebám a dovednostem těchto občanů a aby v souladu se stávajícími právními předpisy EU účinným způsobem řešily diskriminaci, k níž na trhu práce dochází z důvodu věku, postižení, pohlaví, rasy, sexuální orientace a vyznání či víry;
31. žádá, aby byla zavedena opatření k potírání nehlášené práce, modernizaci trhů práce podle potřeb místních pracujících a zaměstnavatelů, ke snížení administrativní zátěže zaměstnavatelů v souladu s cíli EU a k navrhování nových právních předpisů týkajících se zaměstnávání, pouze pokud je to skutečně třeba; žádá Komisi, aby zajistila, že budou vyslyšeny názory zaměstnavatelů a pracujících, kteří v současnosti nejsou zahrnuti mezi sociální partnery, čímž bude zajištěno, že nebude nikdo vynechán;
32. vyzývá členské státy, aby podnikly nezbytné kroky k zajištění přiměřených a udržitelných důchodů; poukazuje na to, že toto ustanovení nelze v době, kdy se provádí úsporné programy, ignorovat;
3 % HDP EU by měly být investovány do výzkumu a vývoje
33. zdůrazňuje, že je třeba stimulovat a zabezpečit financování výzkumu, inovací a vývoje v EU prostřednictvím podstatného navýšení výdajů na výzkum od roku 2013 a zachování alespoň celkového cíle 3 % na výzkum a vývoj, a žádá, aby se nadále usilovalo o zjednodušení financování výzkumu, inovací a vývoje, a rovněž žádá o řádné řízení výzkumných programů, především v zájmu MSP, jak je uvedeno ve zprávě Evropského parlamentu nazvané „Zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum“ ze dne 6. října 2010; vyzývá k intenzivnější mezinárodní spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje;
34. naléhavě žádá Komisi, aby v rámci svých programů pro výzkum a vývoj zaujala přístup, který bude odolnější vůči rizikům a založený na důvěře, což povede k omezení byrokratické zátěže a nárůstu účasti inovativních firem na projektech; Komise by měla dále podporovat partnerství veřejného a soukromého sektoru tak, aby podnítila evropský výzkum, vývoj a inovace;
Měly by být splněny cíle 20/20/20 v oblasti klimatu a energetiky (včetně snižování emisí až na 30 %)
35. podtrhuje význam skutečného, konkurenceschopného trhu s energií v rámci Evropské unie; dále podtrhuje potřebu zvýšit využívání udržitelných nízkouhlíkových zdrojů energie a snížit závislost na energiích, které produkují emise CO 2 ;
36. žádá o přidělení většího množství prostředků na snižování emisí skleníkových plynů v rámci hospodářství EU;
37. vyjadřuje politování nad tím, že členské státy neberou cíle energetické účinnosti stanovené EU dostatečně vážně, a že tedy EU není na dobré cestě ke splnění cíle snížení spotřeby energie do roku 2020 o 20 %; žádá, aby byly v oblasti energetické účinnosti stanoveny závazné cíle;
38. domnívá se, že přiblížení k cíli snížení emisí skleníkových plynů z domácností o 30 % v souladu s cíli EU v oblasti klimatu povede k vytváření většího počtu pracovních míst a podpoří hospodářský růst a inovace v EU a rovněž zaručí, že EU bude v oblasti udržitelných nízkouhlíkových technologií i nadále zaujímat vedoucí postavení ve světě;
39. připomíná, že energetická účinnost je z hlediska nákladů nejefektivnějším způsobem, jak snížit emise, zlepšit zabezpečení dodávek energie a konkurenceschopnost, zajistit, že energie bude cenově dostupnější, a také přispět k tvorbě pracovních míst; je vážně znepokojen předběžným odhadem, že současné úsilí členských států o energetickou účinnost nepovedou k dosažení ani poloviční hodnoty z celkového cíle, kterým je snížení spotřeby energie do roku 2020 o 20 %, a lituje skutečnosti, že Evropská rada tento cíl neučinila závazným; vyzývá proto Komisi, aby neprodleně přijala ambiciózní akční plán energetické účinnosti a řádně přitom zohlednila stanovisko Parlamentu, a dále vyzývá členské státy, aby dostály svým závazkům a uplatňovaly opatření zaměřená na energetickou účinnost, která povedou k hospodářským, sociálním a environmentálním přínosům;
40. vyzývá členské státy, aby neprodleně a v plném rozsahu provedly třetí energetický balíček týkající se vnitřního trhu; vítá návrhy Komise týkající se transparentnosti trhů s energiemi a energetické infrastruktury a s nedočkavostí očekává zveřejnění konkrétních návrhů k zajištění finančních prostředků na požadované investice a rovněž ke struktuře inteligentních sítí;
Podíl dětí, které předčasně ukončí školní docházku, by měl být pod hranicí 10 % a nejméně 40 % mladší generace by mělo mít vysokoškolské vzdělání
41. domnívá se, že vzdělání a odborná příprava jsou naprosto zásadní a že vyžadují dlouhodobé avšak flexibilní strategie, pokud se mají stát solidním základem hospodářského růstu, a měly by proto být zařazeny mezi deset prioritních činností Komise zaměřených na oživení hospodářského růstu; zdůrazňuje, že jakékoliv nedostatky ve vzdělávacím systému zaměřeném na budoucnost povedou v pozdějším stádiu k nedostatkům, pokud jde o zaměstnanost;
42. bere na vědomí významné rozdíly v dosahování společných cílů v oblasti předčasného ukončování školní docházky a vyššího počtu absolventů vysokých škol mezi jednotlivými členskými státy, bere v úvahu, že existuje riziko, že tyto cíle nebudou na úrovni EU splněny, a vyzývá Komisi, aby zajistila, že kritéria pro měření výsledků budou pro všechny členské státy srovnatelná;
Počet osob ohrožených chudobou by měl klesnout o 20 milionů
43. konstatuje, že nezaměstnanost je stěžejní otázkou debaty probíhající v kontextu krize; zdůrazňuje, že je třeba vytvořit otevřené, konkurenceschopné trhy práce prostřednictvím pružnějších a bezpečnějších systémů;
44. žádá, aby byla zavedena opatření k potírání nehlášené práce, modernizaci trhů práce podle potřeb místních pracujících a zaměstnavatelů, ke snížení administrativní zátěže zaměstnavatelů v souladu s cíli EU a k navrhování nových právních předpisů týkajících se zaměstnávání, pouze pokud je to skutečně třeba; žádá Komisi, aby zajistila, že budou vyslyšeny názory zaměstnavatelů a pracujících, kteří v současnosti nejsou zahrnuti mezi sociální partnery, čímž bude zajištěno, že budou zapojeni všichni účastníci;
STĚŽEJNÍ NÁVRHY
45. vítá skutečnost, že Komise již předložila všechna sdělení obsahující stěžejní návrhy;
46. naléhavě žádá Komisi, aby formulovala konkrétní legislativní návrhy, které budou v těchto stěžejních sděleních obsaženy;
Stěžejní iniciativa: „Inovace v Unii“
47. naléhavě žádá Evropskou komisi, aby omezila administrativní překážky; naléhavě žádá Evropskou komisi, aby zlepšila podmínky pro inovace, např. zavedením jednotného patentu EU; konstatuje, že dobře míněné programy usilující o zlepšení konkurenceschopnosti a vytvoření udržitelného hospodářství nefungují náležitým způsobem, neboť jsou MSP a univerzity odrazovány od účasti na programech EU;
48. vítá sdělení Komise o inovaci v Unii; domnívá se, že inovativní evropské společnosti nepotřebují dotace, ale větší svobodu a lepší přístup k rizikovému kapitálu; Evropská unie by měla této potřebě vyhovět rozšířením stálých produktů pro sdílení rizika, které poskytuje Evropská investiční banka prostřednictvím finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF); dále se domnívá, že by EU měla zavést určitý systém prémií, které by hradily úvěry společností, které prokazují v oblasti inovací hmatatelné výsledky;
49. vyzývá Komisi, aby poskytla podrobnosti ke správě a financování inovačních partnerství a aby řádně zohlednila usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o inovačních partnerstvích, především pokud jde o přístup zaměřený na trh;
Stěžejní iniciativa: „Mládež v pohybu“
50. zdůrazňuje význam zlepšování znalostí, dovedností a schopností mladých lidí a zajištění toho, aby byly přizpůsobeny potřebám měnícího se trhu práce prostřednictvím vytvoření spravedlivých, flexibilních a efektivních systémů vysoce kvalitního vzdělávání a odborné přípravy; vyzývá Komisi, aby rozšířila programy EU, které podporují vzdělávání, prohlubování dovedností a celoživotní vzdělávání s cílem zajistit snadný přechod na trh práce po ukončení vzdělávání a odborné přípravy či po období nezaměstnanosti a nečinnosti;
51. zdůrazňuje, že má-li být řešena otázka vysoké nezaměstnanosti mladých lidí, je třeba klást větší důraz na vytváření programů EU, které podpoří podnikání a mobilitu mladých lidí ve všech fázích vzdělávacího procesu; v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité poskytovat mladým lidem kvalitní zaměstnání rozvíjením integrovaných politik zaměřených na pružnost a bezpečnost, které by posílily flexibilitu trhu práce a zároveň zabezpečily pracovní místa, a také poskytnutím podpory a pomoci mladým lidem při podnikání, což by mělo být rozvíjeno prostřednictvím přiměřeného vzdělávání, školení, stáží a programů odborného vedení;
52. trvá na tom, že přístup k příslušnému kvalitnímu vzdělání je neměnným předpokladem růstu ekonomiky; proto zdůrazňuje, že pokud chtějí členské státy dosáhnout společných cílů hospodářského růstu a cílů stanovených v oblasti vzdělávání, bude nezbytné náležitě investovat do jejich vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy, což zahrnuje i odborné vzdělávání a profesní přípravu;
53. zdůrazňuje, že je třeba prosazovat partnerství univerzit a podniků a zajistit přiměřené financování na podporu programu modernizace univerzit a cíle tohoto programu, kterým je vytváření celosvětově konkurenceschopných evropských středisek špičkové kvality;
Stěžejní iniciativa: „Digitální agenda pro Evropu“
54. vítá návrhy Komise týkající se rádiového spektra, agentury ENISA a využití širokopásmového přenosu a vyzývá k rychlejšímu přijímání návrhů souvisejících s jednotným digitálním trhem (elektronický obchod, duševní vlastnictví, důvěra a bezpečnost na internetu, roaming, elektronické ověřování atd.);
55. pokud má být vybudována důvěra ve služby na internetu, je zcela nezbytná účinná ochrana osobních údajů; ochrana soukromí je základní hodnotou a všichni občané by měli mít kontrolu nad svými osobními údaji; proto žádá, aby byla směrnice o ochraně údajů přizpůsobena současnému digitálnímu prostředí;
56. pilířem evropské demokracie jsou pluralistické a nezávislé sdělovací prostředky, které je třeba chránit; stejně tak je třeba chránit i sdělovací prostředky na internetu; je nutné posílit nezávislou žurnalistiku EU a také komunikační politiky zabývající se problematikou EU;
57. zdůrazňuje, že je třeba změnit právní předpisy v oblasti duševního vlastnictví tak, aby byl vytvořen evropský rámec pro ochranu duševního vlastnictví; vyzývá Komisi, aby harmonizaci jednotného digitálního trhu EU považovala za prioritu;
58. připomíná Komisi, že je zcela nezbytné předložit směrnici o pluralismu sdělovacích prostředků, jak již bylo při několika příležitostech opakováno;
59. je třeba rovněž upřednostnit podporu tradičních sdělovacích prostředků a jejich přizpůsobení novým komunikačním technologiím s důrazem na informování o záležitostech EU a na prohlubování celoevropské diskuse;
Stěžejní iniciativa: „Evropa méně náročná na zdroje“
60. vítá stěžejní iniciativu strategie EU 2020 týkající se Evropy méně náročné na zdroje a naléhavě žádá Komisi, aby nadále formulovala konkrétní politiky, které povedou k přechodu na energeticky účinnější, nízkouhlíkovou ekonomiku; vyzývá Komisi, aby zaváděla konkrétní kritéria a závazné cíle, jež mohou být sledovány v rámci evropského semestru pro koordinaci politik, který je součástí strategie EU 2020;
61. žádá o zajištění přístupu k cenově přijatelným, diverzifikovaným zdrojům energie šetrným ke klimatu a o zajištění jejich dostupnosti tím, že bude v plném rozsahu realizován integrovaný trh s energiemi, vybudována evropská energetická infrastruktura, především v oblasti udržitelných nízkouhlíkových zdrojů energie, a prosazována energetická účinnost ve všech příslušných oblastech;
62. očekává, že Komise splní svůj závazek vytvořit z účinnosti využívání zdrojů základní princip politik EU; zdůrazňuje zejména potřebu uplatňovat tyto zásady v připravovaných reformách SZP, společné rybářské politiky, integrované námořní politiky a politiky soudržnosti; naléhavě žádá Komisi, aby bez prodlení začala provádět tuto iniciativu s cílem motivovat k zeleným investicím a poskytnout podnikům jistotu, kterou potřebují;
63. připomíná důležitost zásady „znečišťovatel platí“; vyzývá členské státy, aby v souladu s mezinárodními dohodami postupně ukončily dotace, které mají negativní dopad na životní prostředí; podporuje myšlenku ekologické daňové reformy, která přesouvá daňový základ z práce na využití zdrojů a znečištění, s cílem přeorientovat hospodářství na ekologický růst;
64. poukazuje na to, že do roku 2020 a v následujících letech bude potřeba výrazně investovat do energetické infrastruktury s cílem reagovat na změnu klimatu, zdokonalit evropské energetické sítě, včetně transevropských sítí, pokročit v budování evropské supersítě, vypracovat projekty inteligentních sítí a budovat vzájemná propojení, jež zásadním způsobem podněcují vnitřní trh s energií a pomáhají integrovat rostoucí podíl energie vyrobené z obnovitelných zdrojů a vytvářet další významné projekty v oblasti infrastruktury ve třetích zemích, zejména ve středomořských a eurasijských regionech; připomíná, že obnovitelné zdroje energie jsou nejlepšími původními zdroji energie na našem kontinentě, a vyzývá proto členské státy, aby s nasazením plnily své povinnosti v oblasti obnovitelné energie;
Stěžejní iniciativa: Stěžejní iniciativa „Průmyslová politika pro věk globalizace“
65. vítá zavedení posouzení dopadu nových právních předpisů o hospodářské soutěži a zavedení hodnocení kvality stávajících právních předpisů;
66. vyjadřuje své znepokojení nad tím, že dva roky po přijetí iniciativy Small Business Act Komise zaostává za konkrétními kroky a iniciativami; naléhavě žádá Komisi a Radu, aby prosazovaly regulační prostředí, které bude vstřícnější vůči MSP, a to tak, že bude pozorně hodnotit dopad jakýchkoli nových regulačních a legislativních opatření týkajících se MSP; systematické a nezávislé hodnocení dopadu všech politických návrhů by mělo být požadavkem na všech politických úrovních; dále vyzývá ke konkrétním iniciativám na zlepšení přístupu SME k financím a na mezinárodní trhy;
67. věří, že zavedení evropských dluhopisů je zásadní k tomu, aby Unie mohla financovat inovaci a infrastrukturu; naléhavě vyzývá Evropskou unii, aby zahájila konkrétní hospodářské projekty EU, jako jsou skutečná evropská energetická supersíť a inteligentní síť, dokončení projektu Galileo, zelené technologie, elektronické zdravotnictví,´program transevropská dopravní síť (program TEN-T) a volný a rovný přístup k informačním a komunikačním technologiím a širokopásmovému připojení k internetu;
Stěžejní iniciativa: „Program pro nové dovednosti a pracovní místa“
68. zdůrazňuje, že pouze zlepšením vzdělávání a dovedností je možné řešit nezaměstnanost a zvýšit míru zaměstnanosti;
69. vyzývá Komisi, aby neprodleně začala poskytovat členských státům poradenství, jak nejlépe provádět dlouhodobé politiky pro oblast elektronických dovedností a digitální gramotnosti; elektronické dovednosti a digitální gramotnost hrají v procesu učení stále důležitější úlohu; tyto dovednosti jsou také stále více důležité pro zajištění pracovních příležitostí na pracovním trhu;
Stěžejní iniciativa: „Evropská platforma pro boj proti chudobě„
70. lituje, že selhání Lisabonské strategie přispělo k tomu, že v EU je nyní více než 80 milionů chudých, což je téměř tolik, kolik je počet obyvatel Německa; trvá na tom, že strategie EU 2020 se musí tímto plýtváním lidským, společenským a ekonomickým potenciálem zabývat; trvá na tom, aby strategie EU 2020 zahrnovala cíl snížit míru chudoby v EU na polovinu;
71. vyzývá členské státy, aby plně uplatňovaly zásadu rovné mzdy za stejnou práci tím, že do roku 2020 sníží rozdíly v odměňování mužů a žen na 0–5 %, a Komisi, aby předložila legislativní návrh na revizi stávajících právních předpisů a zahájila řízení pro nesplnění povinnosti vůči členským státům, které tyto předpisy nedodržují; zdůrazňuje, že je důležité zajistit širší zapojení žen, mládeže, starších osob, osob s postižením a osob s nízkou kvalifikací a také lepší začlenění přistěhovalců a etnických menšin mezi pracovníky;
72. zdůrazňuje, že mobilita na trhu práce v EU bude v příštích letech klíčová pro vytváření pracovních míst a hospodářský růst; domnívá se proto, že je třeba odstranit překážky mobility, ať už vnitřní nebo přeshraniční;
73. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
