Evropský parlament oslavil 20. výročí pádu železné opony
Instituce
2009-11-11 - 18:22
Václav Havel se coby čestný host zúčastnil slavnostního plenárního zasedání Evropského parlamentu, aby si společně poslanci připomněl historické události, k nimž ve střední a východní Evropě došlo právě před dvaceti lety. Do Bruselu při této příležitosti přijelo také 89 mladých lidí, kteří se narodili v listopadu osudného roku 1989, kdy padla Berlínská zeď.
Právě před dvaceti lety, 9. listopadu 1989, padla tato "Zeď hanby", která po dlouhá léta rozdělovala Evropu. Parlament si tak dnes připomněl nejen tuto událost, jež se stala symbolem sjednocení a svobody, ale i celou řadu dalších tragických událostí, k nimž tehdy došlo v Německu, Československu, Maďarsku, Polsku, Rumunsku či v pobaltských zemích a které navždy změnily tvář Evropy.
Slavnostní plenární zasedání
Na úvod slavnostního zasedání předseda EP Jerzy Buzek přivítal Václava Havla, jehož označil za svého přítele a který podle něj svého času sehrál rozhodující úlohu v pádu Berlínské zdi.
Jak Buzek připomněl, "komunismus padl díky obyčejným lidem (...), kteří nikdy neustoupili nátlaku" a "proti tankům bojovali svým srdcem a nezdolným přesvědčením". Jejich úsilí pak bylo odměněno vítězstvím, neboť "lidské sny jsou silnější než betonové zdi, než vražedné politické systémy". Ocenil přitom také úsilí a podporu lidí na druhé straně železné opony, protože i díky nim bylo nakonec možné dosáhnout usmíření v Evropě a jejího sjednocení.
Na závěr svého vystoupení pak – česky – vyjádřil přesvědčení, že kdyby EP uděloval Sacharovovu cenu již před 30 lety, byl by Václav Havel jejím nejlepším kandidátem.
"Jsme na jedné lodi a ta loď má dobrý směr "
Václav Havel pak ve svém projevu připomněl události uplynulých dvaceti let a změny, jimiž si nové demokracie ve střední a východní Evropě musely projít. To podle něj sice nebylo vždy jednoduché, nicméně je přesvědčen, že "sebevětší starosti, které s námi dnes Evropa má, stojí za to přijmout, protože jakákoli alternativa dosavadního vývoje by zřejmě byla podstatně horší a nebezpečnější". Evropu pak požádal o jediné: "o pochopení a trpělivost".
Své zkušenosti by pak podle něj země bývalého komunistického bloku měly využít k tomu, aby se to, co prožily, už nikdy neopakovalo. Nejen je tedy vyzval, aby daly najevo solidaritu se všemi, kdo dnes v řadě zemí čelí totalitním či autoritativním systémům, protože "zlu nelze ustupovat". "Jedna snídaně či jedna potlačená studentská demonstrace může dát (...) do pohybu dějiny", prohlásil.
V souvislosti s debatou o evropské identitě pak Evropu označil na "vlast našich vlastí". Vzhledem ke globalizaci je přitom "v bytostném, ba přímo existenčním zájmu nejen Evropanů, ale všech", aby evropská integrace pokračovala. "Jsme na jedné lodi a ta loď má dobrý směr," uvedl. Evropský parlament by přitom podle něj měl mít "o něco silnější pravomoci," aby se nikomu nejevil jen "jako nějaká drahá ozdoba Unie". Dále je přesvědčen, že časem by v EU mohlo vzniknout nějaké "jiné, menší těleso" složené ze zástupců národních parlamentů. Pokud jde o Evropskou radu, zřízení funkce jejího předsedy označil za "velmi důležité", neboť EU by měla reprezentovat "jedna jediná lidská tvář".
V závěru svého vystoupení pak vyjádřil přání, aby v budoucnu měla EU "tenkou, srozumitelnou a čtivou Evropskou ústavu, které by rozuměly i děti ve škole". Její "organickou součástí" by pak "samozřejmě musela být Listina základních práv".
Evropa očima dvacetiletých
Slavnostnímu zasedání předcházela debata, v níž 89 dvacetiletých Evropanů ze všech koutů EU diskutovalo s předsedou a s místopředsedy Evropského parlamentu o tom, co pro ně znamená evropská integrace.
Pro většinu z nich je přitom Evropská unie synonymem pro svobodu cestovat, studovat či pracovat v jiných zemích a objevovat nové kultury. "Naši rodiče takovou možnost neměli," posteskla si studentka z Německa. Někteří z diskutujících si pak postěžovali na demokratický deficit EU a malou pozornost, kterou evropským záležitostem věnují média. Jak ale v této souvislosti podotkl jeden mladý Němec: "Abychom se mohli s Evropou ztotožnit, tak se o ni musíme také sami aktivně zajímat".
"1989–2009: Evropa – sjednocená a svobodná"
V rámci oslav probíhá v EP také výstava fotografií s názvem "1989–2009: Evropa – sjednocená a svobodná", jež je věnována historickým událostem, k nimž v tomto pohnutém období v Evropě došlo.
20091110IPR64179 1989-2009: Evropa – sjednocená a svobodná (oficiální stránka EU) 20. výročí demokratických změn ve střední a východní Evropě (oficiální stránka EP) Evropský parlament oslaví 20. výročí pádu železné opony (tisková zpráva a program) Václav Havel čestným hostem Evropského parlamentu Projev Václava Havla (česky)
CS
1
LINK
http://www.europa1989-2009.eu/intro.htm
CS
2
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do;jsessionid=73E629DCFDB6E792B50A23EEFE1E1586.node1?language=CS&id=163
CS
5
MULTIMEDIA
20091111MLT64302.asf
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091104IPR63697 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091106FCS63916 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
