Parlament chce posílit komunikační politiku Evropské unie
Informace
2006-11-16 - 14:13
Evropský parlament chce posílit komunikační politiku Evropské unie. Evropská komise má podle europoslanců podpořit vytvoření evropské veřejné sféry budované hlavně přes média. Veřejnoprávní audiovizuální kanály mají podle Parlamentu informovat občany o politice prováděné na evropské úrovni. Poslanci ale nepokládají za vhodné, aby Parlament podléhal navrhovanému společnému kodexu chování všech unijních orgánů a institucí, jímž by se řídila veškerá komunikace s občany.
Schválením poměrně kritické zprávy Luise HERRERY-TEJEDORA (EPP-ED, ES) k Bílé knize Evropské komise o evropské komunikační politice Parlament dále konstatoval, že c ílem evropské komunikační politiky by nemělo být vytvoření komunikační sféry, která bude konkurovat vnitrostátní veřejné sféře, nýbrž spíše úzké spojení debaty na národní úrovni s debatou na úrovni evropské. Zlepšení komunikace mezi EU a jejími občany označují poslanci za nezbytné. Parlament proto "podporuje úsilí o překonání způsobu, jakým jsou občanům poskytovány informace" . Pro hlasovalo 285 , proti 54 a 6 se hlasování zdrželo. Z český europoslanců pro hlasovali 3 , dalších 8 proti, 2 se hlasování zdržřeli a 11 se podle zápisu z jednání hlasování nezúčastnilo - podrobné výsledky viz níže. Ano "obousměrné" komunikaci Podnět sice vítá konstatování Komise, že jakoukoli komunikaci nelze oddělit od jejího obsahu a že musí být "obousměrným" procesem, v němž je nasloucháno občanům. Parlament ale lituje, že tyto zásady potvrzené v úvodu Bílé knihy se nijak konkrétně neprojevují. Komisi mj. navrhuje zohlednit návrhy jiných unijních institucí, jako např. "Agora", orgán dorozumění se zástupci občanské společnosti, který se rozhodl zřídit Parlament. Na Komisi podnět dále naléhá, "aby podpořila vytvoření evropské veřejné sféry, která bude budována hlavně přes národní, místní a regionální média, přičemž se nesmí pustit ze zřetele důležitá úloha, již hrají kvalitní celonárodní a regionální tisk a informace vysílané v televizi, které věnují odpovídající pozornost evropským záležitostem". Za tímto účelem žádá členské státy EU, "aby uváděly ve specifikacích národních veřejných audiovizuálních kanálů závazek informovat občany o politikách prováděných na evropské úrovni". Podnět podporuje záměr "vytvořit dvousměrný komunikační systém mezi EU a jejími občany, který bude schopný a ochotný blíže naslouchat názorům občanů na Evropu". Posílení úlohy občanů Parlament vítá snahu Komise informovat o evropských záležitostech na národní, regionální a místní úrovni s cílem decentralizovat šíření evropských záležitostí. Rozvoj evropské správy blízké občanům by podle poslanců pomohl navázat důležitá přímá pouta mezi Unií a jejími občany. Za nezbytné podnět označuje "od základu zvážit práci, kterou dosud vykonaly informační kanceláře Komise a Parlamentu v členských státech, vzhledem k tomu, že jejich politika vztahů s veřejností nepřitahuje zájem občanů a že by prostředky použité k tomuto účelu mohly být využity mnohem účinněji; přeje si proto, aby měly aktivnější a méně byrokratickou povahu". Spolupráce se médii a nové technologie Parlament "žádá Komisi, aby co možná nejpřesněji stanovila, jakou úlohu by ráda přidělila médiím, a zdůrazňuje potřebu nalézt vzorec, který umožní užší zapojení národních, regionálních a místních médií do komunikační politiky, přičemž je rovněž třeba brát v potaz používání alternativních médií jakožto komunikačních kanálů". Poslanci vítají stažení návrhu Komise na zřízení zpravodajské agentury EU. Komisi zároveň doporučují, aby při komunikaci s občany a médii používala "jednoduchý a srozumitelný jazyk" s tím, že "evropský žargon spíše prohlubuje, než zužuje, propast mezi orgány EU a občany". Ne kodexu všech institucí Parlament nicméně "nepovažuje za rozumné, aby se občané stali podněcovatelem účasti a dialogu, neboť občané by neměli vyhledávat informace, nýbrž informace by měly vyhledávat občany". EP rovněž "nepokládá za vhodné, aby Parlament podléhal kodexu chování, který by řídil jeho komunikaci s evropskými občany". Podnět žádá Komisi, aby předložila návrh interinstitucionální dohody vymezující společné zásady, jimiž by se mohla řídit spolupráce mezi unijními institucemi v oblasti komunikace. EP nicméně připomíná ustanovení Listiny základních práv včetně práva občanů na informace s tím, že "jakýkoli jiný případný nový nástroj bude muset respektovat výsady Parlamentu jako voleného shromáždění, zejména jeho pravomoci obracet se svobodně na občany celé Unie". Za účelem zlepšení stávajících interistitucionálních mechanismů partnerství v oblasti informací a komunikace má Komise prozkoumat "možnosti zahájení skutečného programu Společenství zaměřeného na poskytování informací a na komunikaci v rámci Evropy". Evropské veřejné mínění Za sporné Parlament považuje zřízení Observatoře evropského veřejného mínění v krátkodobém horizontu. Poslanci se domnívají, že by nejdříve "měly být uspořádanějším způsobem využity údaje a zdroje, které jsou momentálně k dispozici". Mobilizace všech významných aktérů Komise Bílou knihou navazuje na akční plán komunikace s cílem reformovat své komunikační aktivity, přiblížit se k občanům a lépe reagovat na to, co je trápí. Za základní smysl Bílé knihy Komise označuje "mobilizovat všechny významné aktéry (instituce a orgány Společenství, členské státy, regionální a místní orgány, politické strany a občanskou společnost)". Za rozhodující označuje "zvyšování informovanosti a podněcování angažovanosti". Bílá kniha navrhuje pět oblastí společného postupu:
definovat společné zásady pro komunikační aktivity o evropských otázkách
vybavit občany většími pravomocemi
pracovat se sdělovacími prostředky a novými technologiemi
poznávat veřejné mínění a
spolupracovat.
Z 24 českých europoslanců pro hlasovali 3 : Josef ZIELENIEC (SNK-ED), Richard FALBR (ČSSD ) a Daniel STROŽ (KSČM). Proti se vyslovilo 8 českých europoslanců : Petr DUCHOŇ , Hynek FAJMON , Miroslav OUZKÝ , Ivo STREJČEK a Oldřich VLASÁK (všichni ODS), Zuzana ROITHOVÁ (KDU-ČSL), Jaromír KOHLÍČEK a Miloslav RANSDORF (oba KSČM). Věra FLASAROVÁ a Vladimír REMEK (oba KSČM) se hlasování zdrželi . Milan CABRNOCH , Nina ŠKOTTOVÁ , Jan ZAHRADIL a Jaroslav ZVĚŘINA (všichni ODS), Jan BŘEZINA (KDU-ČSL), Jana HYBÁŠKOVÁ a Tomáš ZATLOUKAL (oba SNK-ED), Libor ROUČEK (ČSSD), Jiří MAŠTÁLKA (KSČM), Jana BOBOŠÍKOVÁ a Vladimír ŽELEZNÝ (oba zvoleni za Nezávislé) podle zápisu z jednání nehlasovali.
2006-11-13 Luis HERRER-TEJEDOR Evropská lidová strana (Křesťanští demokraté) a Evropští demokraté Španělsko
Postup: Podnět Rozprava: 16. 11. 2006 Hlasování: 16. 11. 2006
20061113IPR12551 Usnesení Evropského parlamentu o Bílé knize o Evropské komunikační politice Bílá kniha o evropské komunikační politice (předložená Komisí) Bílá kniha Komise o evropské komunikační politice. Diskuze o Evropě – zapojení občanů Příspěvek Komise k období pro úvahu a poté: Plán D pro demokracii, dialog a diskusi Evropská komise zahajuje PLÁN D pro demokracii, dialog a diskusi
CS
2
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/cs/com/2006/com2006_0035cs01.pdf
CS
3
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/06/103&format=HTML&aged=0&language=CS&guiLanguage=en
CS
4
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/cs/com/2005/com2005_0494cs01.pdf
CS
5
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/05/1272&format=HTML&aged=0&language=CS&guiLanguage=en
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0500 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
