A6-0063/2008
4. 3. 2008
ZPRÁVA
o kulturním průmyslu v Evropě
(2007/2153(INI))
Výbor pro kulturu a vzdělávání
Zpravodaj:
Guy Bono
PE 393.988v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................12
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ...........................13
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ...............................17
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................20
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o kulturním průmyslu v Evropě
( 2007/2153(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na článek 151 Smlouvy o ES,
– s ohledem na Úmluvu Organizace spojených národů pro vzdělání, vědu a kulturu (UNESCO) o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů z roku 2005,
– s ohledem na závěry ze zasedání Rady konané ve dnech 13.–14. listopadu 2006 a 24.–25. května 2007, především pokud jde o přínos kulturních a kreativních odvětví k dosažení lisabonských cílů, a na usnesení Rady ze dne 16. listopadu 2007 o evropském programu pro kulturu,
- s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/65/ES ze dne 11. prosince 2007, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání
Úř. věst. L 332, 18.12.2007, s. 27. ,
– s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/515/ES ze dne 18. května 2006 o uzavření Úmluvy o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů
Úř. věst. L 201, 25.7.2006, s. 15. ,
– s ohledem na sdělení Komise o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě ( KOM(2007)0242 ) a na doprovodný pracovní dokument útvarů Komise ( SEK(2007)0570 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2003 o kulturním průmyslu
Úř. věst. C 76 E, 25.3.2004, s. 459. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2004 o rámci Společenství pro organizace kolektivní správy v oblasti autorského práva a práv s ním souvisejících
Úř. věst. C 92 E, 16.4.2004, s. 425. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2007 k doporučení Komise ze dne 18. října 2005 o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby
Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 64. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 7. června 2007 o sociálním postavení umělců
Přijaté texty, P6_TA(2007)0236 . ,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání a stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A6-0063/2008 ),
A. vzhledem k tomu, že kultura je jak cílem sama o sobě, tak veřejným statkem, který slouží rozvoji osobnosti a společnosti, a napomáhá hospodářskému růstu, zaměstnanosti, sociální soudržnosti a regionálnímu a místnímu rozvoji, jak dokazují nedávné vědecké studie o ekonomice kultury jako např. studie provedená poradenskou společností pro evropské záležitosti KEA pro Evropskou komisi,
B. vzhledem k tomu, že kdyby úspěšné společenství tvůrců ve všech oblastech umění, jako jsou filmoví tvůrci, skladatelé, autoři, vizuální umělci a návrháři, nedodávalo kulturnímu průmyslu průběžně obsah, nemohl by existovat ani přispívat k evropské kulturní a hospodářské hodnotě,
C. vzhledem k tomu, že kulturní průmysl přiřazuje duševním dílům přidanou hodnotu hospodářského typu, která zároveň plodí nové hodnoty pro jednotlivce i pro společnosti; vzhledem k tomu, že tato odvětví kulturního průmyslu zahrnují tradiční kulturní průmyslová odvětví, jako je kinematografie, hudební a knižní vydavatelství, média a kreativní průmyslová odvětví (např. móda či design), turismus, umělecká odvětví či poskytování informací,
D. vzhledem k tomu, že podle definice uvedené v úmluvě organizace UNESCO v níž se stanoví, že kulturní průmysl zahrnuje všechna odvětví spojující vytváření, produkci a uvádění na trh zboží a služeb, jejichž zvláštnost spočívá v nedotknutelnosti jejich obsahu a v jejich kulturním charakteru; vzhledem k tomu, že výrobky kulturního průmyslu jsou obvykle chráněny právy duševního vlastnictví,
E. vzhledem k tomu, že aby celý kulturní a kreativní průmysl, včetně velmi malých podniků a MSP a jednotlivých umělců, realizoval svůj potenciál a přispěl k dosažení cílů Lisabonské strategie, je třeba poskytnout mu větší uznání i podporu a zajistit mu zvláštní právní postavení,
F. vzhledem k tomu, že kulturní průmysl vyrábí a rozšiřuje širokou škálu produktů, které občany informují, vzdělávají a baví a které jsou stále více založeny na nových technologiích a poskytovány v nových digitálních a audiovizuálních formátech, vůči nimž musí členské státy a Evropská unie plnit svoji úlohu regulátora a zaručit, že tvůrcům originálního obsahu připadne přiměřená hospodářská odměna prostřednictvím zajištění přiměřené a účinné ochrany autorského práva a práv s ním souvisejících, a zajistit tak udržitelnost evropského kulturního průmyslu,
G. vzhledem k tomu, že se v rámci dnešní informační společnosti a společnosti digitální technologie objevují nové formy výroby, distribuce a spotřeby, které vedou k novým kulturním výrobkům a službám, jež je nutné chránit proti pirátství, a které obecněji vyžadují, aby byly nalezeny operační a hospodářské modely zaručující, že budou výrobky s kulturním obsahem přístupné, otevřené a rozmanité a zároveň si zachovají svou specifickou povahu ve srovnání s obyčejnými komerčními výrobky a že bude zajištěna spravedlivá odměna pro všechny kategorie držitelů práv na využívání kulturního obsahu chráněného autorským právem,
H. vzhledem k tomu, že se kulturní výrobky a služby vyznačují zvláštnostmi, které je odlišují od ostatních výrobků a služeb a které musí být zohledněny při vytváření a provádění politik Evropské unie,
I. vzhledem k tomu, že přiměřená a účinná ochrana autorského práva a práv s ním souvisejících je základním prostředkem k zajištění spravedlivé odměny tvůrcům za jejich kreativní úsilí a v rámci obchodního využívání jejich děl, a vzhledem k tomu, že tato ochrana je proto nezbytná pro přežití kulturního průmyslu,
J. vzhledem k zásadnímu přínosu kulturního průmyslu a kulturního společenství k podpoře kulturní rozmanitosti, k zajištění volby pro spotřebitele, ke zvýšení rozmanitosti podnikání, k demokratizaci přístupu ke kultuře, k posílení evropské identity a integrace a k podpoře mezikulturního dialogu,
K. vzhledem k tomu, že kulturní průmysl výrazně přispívá k místnímu a regionálnímu rozvoji a soudržnosti, neboť přitahuje investice do cestovního ruchu, vytváří nové kategorie komerčních výrobků a služeb „místní“ povahy, a tím, že vytváří nová pracovní místa a možnosti hospodářského rozvoje, brání společenské marginalizaci vzdálených a znevýhodněných oblastí,
L. vzhledem k tomu, že autoři hrají rovněž zásadní úlohu v činnosti kulturního průmyslu, a že je jim proto třeba poskytnout hospodářské, právní a sociální prostředí vhodné pro rozvoj jejich kreativního potenciálu,
M. vzhledem k tomu, že je třeba úzce vázat kulturu s obecným a odborným vzděláváním s cílem posílit výrobní a kreativní možnosti kulturního průmyslu,
N. vzhledem k tomu, že zkušenost s „Evropskými hlavními městy kultury“ konkrétně ilustruje přínos kulturního odvětví pro hospodářský a společenský život města a pro rozvoj jeho obyvatel,
O. vzhledem k tomu, že by státní podpora a jiné subvence ve prospěch kreativního odvětví měly být považovány za investice, a nikoli za pouhý luxus, že však tyto podpory musí být rovněž v souladu s pravidly hospodářské soutěže EU, Protokolem o systému veřejnoprávního vysílání v členských státech připojeným k Amsterodamské smlouvě, článkem 151 Smlouvy o ES a s Úmluvou UNESCO o ochraně kulturní rozmanitosti,
P. vzhledem k tomu, že je potřeba podporovat soukromé a veřejné investice, stejně jako sponzorství v kulturním odvětví,
Q. vzhledem k tomu, že koncentrace v odvětví kulturního průmyslu představuje riziko pro rozmanitost nabídky kulturních statků spotřebitelům,
R. vzhledem k tomu, že kreativita je podmínkou rozvoje inovace v Evropě a že by evropské technologické podniky měly prospěch z práce v symbióze s tvůrci v rámci seskupení podniků (tzv. „clusterů“),
S. vzhledem k tomu, že je nutné více podporovat malé a velmi malé podniky a jejich sítě a také jednotlivé pracovníky v těchto podnicích, kteří velmi výrazně napomáhají vytváření hodnot v hospodářství, a že je třeba pomoci tvůrcům dále se vzdělávat v oblasti kreativního podnikání a podpořit jejich snahu uživit se vlastní kreativní činností,
T. vzhledem k tomu, že rozdrobenost kreativního odvětví v Evropě, kterou lze vysvětlit pouze zčásti jazykovými důvody nebo důvody spojenými s národní identitou, a neexistence kulturního průmyslu ve skutečně evropském měřítku, mohou omezovat kulturní úlohu Evropy ve světě,
U. vzhledem k tomu, že kulturní rozmanitost a svobodný pohyb myšlenek vychází z originality, plurality identit a rovnosti mezi muži a ženami,
V. vzhledem k tomu, že rovnost mezi muži a ženami je jednou z klíčových hodnot Evropské unie, jež se předává prostřednictvím kultury, a vzhledem k tomu, že toto předávání hodnot posiluje evropskou integraci,
W. vzhledem k tomu, že rovnováha mezi muži a ženami není v kulturním průmyslu ani zdaleka skutečností,
X. vzhledem k tomu, že ženy zastávají v kulturním průmyslu odpovědná pracovní místa nejčastěji v malých a středních podnicích (MSP) nebo v případě, že si založí vlastní společnost,
Y. vzhledem k tomu, že účast žen v odvětví telekomunikací, internetových služeb, sdělovacích prostředků, elektronického obchodování a softwarových aplikací, které představuje klíčový prvek kulturního průmyslu, je extrémně nízká (30 %) a pouze 20 % nových podniků v tomto odvětví zakládají ženy,
1. vyjadřuje zadostiučinění nad skutečností, že se Rada a Komise chystají uznat ústřední úlohu, kterou hrají kultura a tvořivost jakožto faktory důležité pro podporu evropského občanství, sbližování umění a evropských občanů a dosažení cílů Lisabonské strategie, čímž dále posilují jejich význam v evropském projektu;
2. zdůrazňuje, že v rámci stávajícího „postindustriálního hospodářství“ bude muset kulturní a kreativní průmysl podpořit konkurenceschopnost Unie; v této souvislosti vyzývá Komisi a členské státy, aby si jako prioritu stanovily politiky, které se zaměří nejen na obchodní inovaci, ale také na inovaci v kulturních činnostech a kreativním hospodářství;
3. konstatuje, že kulturní průmysl je klíčovým poskytovatelem služeb s velkou přidanou hodnotou, na nichž staví dynamická ekonomika založená na znalostech, a měl by být proto uznáván jako odvětví, které významně přispívá ke konkurenceschopnosti v Evropské unii;
4. domnívá se, že kulturní průmysl, který je významným zdrojem pracovních příležitostí v Evropské unii, musí především zapojit tvůrčí talenty; naléhavě žádá členské státy, aby podporovaly nové a inovativní způsoby celoživotního vzdělávání, které podněcují tvůrčí talent;
5. vyzývá Radu a Komisi, aby vyjasnily, co tvoří evropskou vizi kultury, tvořivosti a inovace, a aby vypracovaly strukturovaná politická opatření ke konkrétní podpoře rozvoje evropských kreativních odvětví a začlenily je do skutečné evropské strategie pro kulturu; domnívá se, že pro tyto účely je prioritou definovat identitu kulturního průmyslu a podniků v tomto odvětví;
6. vyzývá tudíž Komisi, aby odpovídajícím způsobem zajistila získávání systematických statistických údajů v této oblasti, což Unii i členským státům umožní disponovat koherentními a srovnatelnými statistickými údaji, které jsou nutné pro vypracování adekvátních cílených politik podpory kulturních a kreativních odvětví;
7. vyzývá členské státy, aby do svých národních středoškolských a vysokoškolských vzdělávacích programů začlenily kurzy v oblasti podnikání, a to zejména do humanitních, uměleckých a kulturních oborů;
8. žádá Komisi a Vysokého představitele pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, aby lépe a účinněji zohlednili kulturní rozměr Evropy, a zejména kulturního průmyslu a tvůrců ve vnějších vztazích Evropské unie, v rámci evropské politiky sousedství a na hlavních fórech, na kterých probíhá dialog s ostatními oblastmi světa;
9. domnívá se, že rozkvět kulturního průmyslu do značné míry závisí na možnostech usnadněné přeshraniční mobility a že je z tohoto důvodu nutné vyřešit problémy spojené s evropským zatýkacím rozkazem a vypracovat v této souvislosti zvláštní pravidla, a v tomto ohledu opět vznáší své požadavky, jež vyjádřil ve svém výše zmíněném usnesení o sociálním postavení umělců;
10. vítá myšlenku posílení mobility osob, výrobků a služeb pocházejících z kreativních odvětví, a to při dodržování pravidel a zásad úmluvy UNESCO o ochraně kulturní rozmanitosti, a vyzývá Komisi, aby Parlamentu předložila zelenou knihu na toto téma, která bude odrážet zvláštnosti odvětví jakožto zároveň kulturního a hospodářského statku;
11. upozorňuje, že je třeba rozvinout sociální a hospodářský model, který by poskytoval vhodnou záchrannou síť pro kreativní podnikatele, především pro ty z nich, kteří jsou samostatně výdělečně činnými, v kulturních a kreativních hospodářských odvětvích, ve kterých je dosud vysoký poměr zaměstnání na částečný pracovní úvazek a nestabilních pracovních podmínek;
12. domnívá se, že dobře organizovaná kolektivní přeshraniční správa autorských práv a souvisejících práv a modely podnikání, které dodržují práva všech držitelů práv mají zásadní význam pro optimální využití kreativního potenciálu, při kterém se však zároveň zabezpečí spravedlivá odměna pro všechny kategorie držitelů práv;
13. připomíná Komisi své výše uvedené usnesení ze dne 13. března 2007 a vyzývá k zavedení přístupu Společenství, který zohlední zvláštnosti digitální éry, význam zachování evropské kulturní rozmanitosti, méně významné zúčastněné strany a místní repertoáry, a to na základě zásady rovnosti zacházení;
14. žádá Komisi, aby neprodleně začala systematicky uplatňovat čl. 151 odst. 4 Smlouvy o ES, čímž se ve všech ostatních politikách Společenství zohlední oblast kultury a kulturní odvětví, a to zejména v politikách, které se týkají vnitřního trhu, hospodářské soutěže, obchodu, podniků a výzkumu a vývoje, a aby lépe zohlednila zvláštní povahu kulturního odvětví při provádění těchto politik, jakož i ve vnější politice při uzavírání mezinárodních smluv v souladu s Úmluvou UNESCO o ochraně kulturní rozmanitosti, a hrála přitom proaktivní roli a zlepšovala mezinárodní spolupráci;
15. vyzývá Komisi a členské státy, aby revitalizovaly uplatňování Úmluvy UNESCO o ochraně kulturní rozmanitosti a aby plně zohlednily její základní zásady ve svých vnitřních i vnějších politikách;
16. vyzývá Komisi, aby zavedla strukturu směřující k posílení koordinace činností a politik, jež mají dopad na kulturní a kreativní odvětví, a aby vytvořila pracovní skupinu pro kulturu a kreativní ekonomiku, která by důkladněji prozkoumala přímý přínos kultury a tvořivosti k inovaci, hospodářskému růstu a sociálnímu rozvoji v Evropské unii; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s Parlamentem navrhla konkrétní opatření v rámci politik Společenství;
17. v souvislosti s rychlým technologickým vývojem a vývojem trhu a s cílem zajistit, aby měl kulturní průmysl a tvůrci obecně prospěch z vývoje digitálních platforem, naléhavě žádá Komisi, aby přezkoumala zásadní otázku duševního vlastnictví s ohledem na kulturní a hospodářské aspekty a aby v zájmu zachování rovnováhy mezi možnostmi přístupu ke kulturním aktivitám a obsahům a duševním vlastnictvím, která zaručí spravedlivou a účinnou odměnu všem kategoriím držitelů práv, skutečný výběr pro spotřebitele a kulturní rozmanitost, vyzvala všechny aktéry působící v tomto odvětví, zejména telekomunikační operátory a poskytovatele internetových služeb, ke společnému nalezení řešení, jež by byla spravedlivá pro velké i malé zúčastněné subjekty; v tomto ohledu upozorňuje na skutečnost, že kriminalizace spotřebitelů, kteří neusilují o zisk, za účelem boje proti počítačovému pirátství není vhodným řešením;
18. vyzývá Komisi, aby přijala opatření pro prevenci, vzdělávání a zvyšování povědomí mezi spotřebiteli, zejména mezi mladými lidmi ve školách, o hodnotě duševního vlastnictví a tvořivosti obecně, a aby u spotřebitelů propagovala dodržování duševního vlastnictví;
19. vyzývá Komisi, aby podporovala zejména úsilí vynaložené k zavedení nových modelů podnikání v počítačové éře, které umožní spotřebiteli plně využívat nové technologie a zároveň ochrání legitimní právo na odměnu za uměleckou a kulturní tvorbu;
20. vyzývá Komisi, aby uznala, že internet zcela změnil tradiční způsoby užívání kulturních výrobků a služeb a že je zásadní zaručit bezproblémový přístup ke kulturnímu internetovému obsahu a rozmanitost kulturní tvorby přesahující pouhou průmyslovou a komerční logiku a kromě toho také zajistit spravedlivou odměnu pro všechny kategorie držitelů práv;
21. zastává názor, že reforma práv duševního vlastnictví je zásadní pro podporu tvořivosti a rozvoje kulturních děl; doporučuje Pařížskou úmluvu jako rámec pro dosažení spravedlivé rovnováhy mezi zájmy tvůrců a spotřebitelů;
22. vyzývá Komisi a členské státy, aby poskytly nezbytné prostředky umožňující zajistit dodržování a ochranu práv duševního vlastnictví;
23. naléhavě žádá Komisi, aby v boji proti pirátství přenesla odpovědnost na všechny dotčené strany, včetně spotřebitelů, a aby vedla kampaně na zvyšování povědomí a vzdělávací kampaně;
24. domnívá se, že přiměřené financování kulturního a kreativního průmyslu, jakož i kreativních komunit, je nezbytné, a žádá Radu, Komisi a členské státy, aby přijaly příslušná opatření, přičemž doporučuje spolufinancování veřejným a soukromým sektorem a poskytování finančních záruk, a podporuje také zavedení příznivého regulačního a daňového rámce pro kulturní průmysl, zejména používání daňových úlev a snížených sazeb DPH na všechny kulturní výrobky, včetně děl přístupných na internetu;
25. zdůrazňuje význam bezplatných informačních infrastruktur, jako je WorldWideWeb, které jsou založeny na modelech otevřené účasti a otevřených standardech, pro evropské kreativní odvětví a žádá Komisi, aby předložila strategii pro otevřenější a interoperabilnější informační infrastruktury;
26. považuje za nezbytné, aby strukturální fondy, programy určené MSP a sedmý rámcový program Společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007–2013) přiznaly rozvoji a dostatečnému financování kulturního a kreativního průmyslu zvláštní postavení, a to včetně MSP a jednotlivých uměleckých podniků působících v této oblasti, a opět Komisi žádá, aby vypracovala studii o dopadu financování odvětví kultury a vzdělávání strukturálními fondy a sedmým rámcovým programem;
27. znovu zdůrazňuje význam cílů akce Evropské investiční banky nazvané iniciativa Inovace 2010 (i2i) a vyzývá k lepšímu odstupňování jejích priorit; vybízí Komisi a členské státy k vyzkoušení dalších způsobů poskytování finanční pomoci, kterou by podporovaly počáteční existenci a rozvoj MSP působících v oblasti kultury a tvorby (například prostřednictvím sedmého rámcového programu); podporuje využívání strukturálních fondů za účelem podpory tradičních umění a kulturního dědictví i kulturního a inovativního průmyslu; vyzývá Komisi, aby tyto činnosti sledovala a napomáhala rozšiřovat osvědčené postupy;
28. vyzývá Komisi, aby podpořila přístup ke kulturnímu průmyslu, pokud jde o programy poskytování technické pomoci uzavřené se třetími zeměmi, zejména s Čínou, Indií a Latinskou Amerikou;
29. vyzývá Komisi, aby podporovala partnerství mezi odvětvím kulturního průmyslu a odvětvími informačních a komunikačních technologií s cílem podporovat součinnost kreativity a inovace v souvislosti s Lisabonskou strategií;
30. vyzývá Komisi, aby přezkoumala možnost vytvořit program podle vzoru programu MEDIA, dokončila postupy směřující k uplatnění iniciativy týkající se Evropské digitální knihovny, stimulovala a podporovala hudební, divadelní a nakladatelský průmysl, aby se tak usnadnila nadnárodní distribuce děl, a především, aby do programu „Kultura“ zavedla mechanismus umožňující v rámci kulturního neaudiovizuálního průmyslu přístup k financování opatření na podporu knih Společenstvím (společný stánek na knižních veletrzích atd.), ale také opatření na podporu hudby a odborného vzdělávání;
31. vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily částky podpor určených překladům, neboť rozpočty evropských kulturních programů nejsou dostatečné pro dosažení jejich cílů;
32. domnívá se, že je třeba podpořit kulturní a kreativní průmyslová odvětví prostřednictvím zlepšení systémů kvalifikace, vzdělávání a odborné přípravy, zejména s cílem odborně vzdělávat studenty na všech úrovních vzdělávání v kulturních a uměleckých oborech, aby byli připraveni na profesní život, a podpořit lepší spolupráci mezi podniky v odvětví a školami, jakož i sbližování škol a institucí členských států, které již v tomto smyslu pracují; domnívá se, že je také třeba dále pokročit ve vzájemném uznávání diplomů uměleckých studií;
33. zdůrazňuje specifickou povahu některých povolání a know-how v kulturních, kreativních a řemeslných odvětvích, jejichž trvalost je třeba zajistit vhodnými mechanismy předávání znalostí;
34. vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly vhodná opatření ke zhodnocení statusu tradičního know-how s cílem podpořit mobilitu a usnadnit přístup k zaměstnání profesionálů dotčených odvětví v Evropské unii;
35. vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost výši příjmů žen v kulturním průmyslu, a to s cílem zajistit, aby platová zařazení neměla za následek platovou diskriminaci na základě pohlaví;
36. zdůrazňuje důležitou úlohu kulturního průmyslu v boji proti genderovým stereotypům, při prosazování rovnosti mezi muži a ženami a napomáhání změně mentality; vyzývá členské státy, aby podporovaly iniciativy kulturního průmyslu usilující o šíření těchto myšlenek;
37. vyzývá členské státy a jejich místní samosprávy, aby zajistily lepší komunikaci mezi kreativním průmyslem a financujícími subjekty vytvořením poradenských služeb v oblasti řízení podniku, jakož i finančního a informačního poradenství a vzdělávání pro malé podniky, podnikatele a pracovníky z kulturních a kreativních odvětví hospodářství;
38. přikládá velký význam ustanovením směrnice 2007/65/ES a vyzývá členské státy, aby zajistily včasné provedení této směrnice; vyzývá Komisi, aby Parlament informovala o uplatňování této směrnice;
39. zdůrazňuje příležitosti, jež přináší vysokorychlostní širokopásmové a nové bezdrátové technologie s velkým dosahem při rozvoji a šíření nových inovativních kulturních služeb a kulturního obsahu na venkově i ve městech ve všech dvaceti sedmi členských státech; dále vyzývá členské státy, aby přednostně podporovaly rozvoj širokopásmové sítě ve venkovských a okrajových oblastech s cílem překonat rozdíly v přístupu k digitálním technologiím; konstatuje, že technologický pokrok umožňuje spotřebitelům rychlejší přístup ke kulturnímu obsahu;
40. připomíná Komisi a členským státům jejich dosavadní postoj k audiovizuálním službám v rámci mezinárodních obchodních jednání a vyzývá je, aby i v budoucnosti v rámci jednání WTO/GATS nečinily nabídky na liberalizaci audiovizuálních služeb, ani nepožadovaly vynětí těchto služeb z uplatňování doložky nejvyšších výhod;
41. vítá vytvoření ceny Evropského parlamentu za film (PRIX LUX) v roce 2007, která bude každoročně udělována jako prostředek pro posílení kulturní politiky, kulturní a jazykové rozmanitosti, zachování kulturní tradice a podporu kulturních výměn; žádá, aby tato cena vzala v potaz zejména účast a kreativitu žen, a uznala tak jejich příspěvek k rozvoji a vzestupu evropské kinematografie;
42. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a také organizaci UNESCO a Radě Evropy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Studie poradenské společnosti KEA nazvaná „ekonomika kultury v Evropě“, kterou si zadala Komise a která byla zveřejněna v listopadu 2006, vyjevila významné údaje týkající se příspěvku kultury k hospodářskému růstu a jejího dopadu na zaměstnanost.
Studie prokázala, že přínos odvětví kultury činil v roce 2003 přibližně 2,6 % HDP Evropské unie a že jeho vlastní růst byl vyšší než celkový hospodářský růst. V roce 2004 bylo navíc více než 5 milionů osob – tj. 3,1 % pracujících obyvatel EU – zaměstnáno v tomto odvětví.
Kromě svého přímého přínosu k rozvoji hospodářství mají kulturní a kreativní průmyslová odvětví nepřímý dopad na evropské socio-ekonomické prostředí, neboť podporují inovaci i v dalších odvětvích hospodářství.
Kreativní průmysl výrazně napomáhá rozvoji informačních a komunikačních technologií, hraje významnou úlohu na místní, regionální a městské úrovni a zdá se být zásadním pro zajištění udržitelného rozvoje.
V průběhu posledních desetiletí se postupně zvyšovalo povědomí o hospodářském rozměru kultury a o její úloze při vytváření pracovních míst a při rozvoji venkova a měst. Výzva, jíž tento rozvíjející se kulturní průmysl čelí, je reagovat na vznik nových výrobků a služeb na globalizovaných trzích.
27. 11. 2007
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku
pro Výbor pro kulturu a vzdělávání
ke kulturnímu průmyslu v Evropě
( 2007/2153(INI) )
Navrhovatelka:
Neena Gill
NÁVRHY
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku vyzývá Výbor pro kulturu a vzdělávání jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. konstatuje, že kulturní průmysl je klíčovým poskytovatelem služeb s velkým přínosem, na nichž staví dynamická ekonomika založená na znalostech, a měl by být proto uznáván jako odvětví, které významně přispívá ke konkurenceschopnosti v Evropské unii;
2. domnívá se, že kulturní průmysl, který je významným zdrojem pracovních příležitostí v EU, musí především zapojit tvůrčí talenty; naléhavě žádá členské státy, aby podporovaly nové a inovativní způsoby celoživotního vzdělávání, které podněcují tvůrčí talent;
3. v kontextu lisabonské agendy uznává, že kulturní průmysl podněcuje růst a vytváří pracovní příležitosti; domnívá se proto, že v tvůrčích odvětvích je zapotřebí klást důraz na rozvoj dovedností a podporu inovace; vyzývá Komisi, aby zajistila dostatek zdrojů, které budou v členských státech k dispozici pro potřeby kulturního průmyslu;
4. přikládá velký význam pozměněnému návrhu směrnice Evropského Parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (směrnice „Audiovizuální mediální služby bez hranic“)
KOM(2007)0170 . a vyzývá členské státy, aby v patřičnou dobu zajistily včasné provedení této směrnice, a vyzývá i Komisi, aby jej informovala o uplatňování této směrnice;
5. zdůrazňuje možnosti, jež přináší vysokorychlostní širokopásmové a nové bezdrátové technologie s velkým dosahem při rozvoji a šíření nových inovativních kulturních služeb a kulturního obsahu na venkově i ve městech ve všech dvaceti sedmi členských státech; dále vyzývá členské státy, aby přednostně podporovaly rozvoj širokopásmové sítě ve venkovských a okrajových oblastech s cílem překonat rozdíly v přístupu k digitálním technologiím; konstatuje, že technologický pokrok umožňuje uživatelům rychlejší přístup ke kulturnímu obsahu;
6. znovu zdůrazňuje nevídané možnosti, které kulturnímu průmyslu nabízí přechod na digitální vysílání z hlediska výhod, jež skýtají inovativní služby poskytované jeho prostřednictvím, jako jsou nižší náklady, vyšší kvalita, větší rozmanitost a více konkurence; vyzývá k vytvoření předpisového rámce, který by zajistil větší flexibilitu při využívání spektra;
7. domnívá se, že rozsáhlá ochrana práv duševního vlastnictví je klíčová pro konkurence-schopnost kulturního průmyslu a tehdy, pokud chce EU přilákat, podněcovat a rozvíjet tvůrčí talenty a kulturní obsah; uznává, že taková ochrana by byla přínosem pro jednotlivé spotřebitele, jelikož zmenšující se rozsah pirátství by vedl k nižším cenám a spotřebitelé by si mohli kupovat kreativnější produkty vyšší kvality;
8. vyzývá k prosazování práv duševního vlastnictví v „internetovém světě“; konstatuje, že účinnou ochranu autorských práv zajišťuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví
Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 45. Opravené znění v Úř. věst. L 195, 2.6.2004, s. 16 a v Úř. věst. L 204, 4.8.2007, s. 27. a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu)
Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1. ; domnívá se, že v rámci těchto předpisů by měli spolupracovat poskytovatelé internetových služeb a poskytovatelé obsahů; dále konstatuje, že boj proti internetovému pirátství je podmínkou k tomu, aby na internetu bylo možné nabízet a rozšiřovat hodnotný obsah; je však toho názoru, že ať už se bude k této problematice přistupovat jakkoliv, je třeba vzít v potaz systém vzájemné kontroly a vyvážení spjatý s prosazováním zákonů, klíčovou úlohu soudů projednávajících porušování práv a pravidla pro ochranu údajů;
9. vyzývá poskytovatele internetových služeb ke spolupráci v boji proti internetovému pirátství, a to prosazováním jejich smluvních podmínek, které jim umožní nepovolit nebo zablokovat přístup k materiálům porušujícím daná práva a zablokovat či uzavřít účty zákazníků, kteří porušují práva duševního vlastnictví; stejně tak vyzývá poskytovatele internetových služeb, aby uplatňovali metody filtrování s cílem zabránit porušování autorských práv ;
10. naléhavě žádá členské státy, aby odmítly ochranářské politiky a místo toho zrevidovaly předpisy, které v současnosti znevýhodňují kulturní průmysl EU, a to tak, aby tento průmysl mohl a byl nucen lépe konkurovat jak v rámci EU, tak i v celosvětovém měřítku;
11. naléhavě žádá Komisi o přezkoumání seznamu kulturních služeb a zboží, který je uveden v příloze III směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty
Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1. Směrnice ve znění směrnice 2006/138/ES (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 92). ; poznamenává, že s cílem zabránit narušování trhu, které v současnosti ovlivňuje konkurenceschopnost některých odvětví kulturního průmyslu, je zapotřebí obecněji přezkoumat rozdíly ve snížených sazbách DPH uplatňovaných v EU na kulturní služby a zboží;
12. znovu zdůrazňuje význam cílů akce Evropské investiční banky zvané „i2i“ a vyzývá k tomu, aby byla využívána v nejvyšší možné míře; vybízí Komisi a členské státy k vyzkoušení dalších způsobů poskytování finanční pomoci, kterou by podporovaly počáteční existenci a rozvoj malých a středních podniků působících v oblasti kultury a tvorby (například prostřednictvím sedmého rámcového programu Evropských společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007–2013)); podporuje využívání strukturálních fondů za účelem podpory tradičních umění a kulturního dědictví i inovativního průmyslu; vyzývá Komisi, aby tyto činnosti sledovala a napomáhala rozšiřovat osvědčené postupy.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
22.11.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
37
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Březina, Jerzy Buzek, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, András Gyürk, David Hammerstein, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Catherine Trautmann, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Joan Calabuig Rull, Neena Gill, Eija-Riitta Korhola, Lambert van Nistelrooij, Vladimir Urutchev
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Umberto Pirilli
17. 7. 2007
STANOVISKO Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví
pro Výbor pro kulturu a vzdělávání
ke kulturnímu průmyslu v Evropě
( 2007/2153(INI) )
Navrhovatelka:
Claire Gibault
NÁVRHY
Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví vyzývá Výbor pro kulturu a vzdělávání jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
A. vzhledem k tomu, že kulturní rozmanitost a svobodný pohyb myšlenek vychází z originality, plurality identit a rovnosti mezi muži a ženami,
B. vzhledem k tomu, že rovnost mezi muži a ženami je zásadní hodnotou Evropské unie, jež se předává prostřednictvím kultury, a vzhledem k tomu, že toto předávání hodnot podporuje evropskou integraci,
C. vzhledem k tomu, že rovnováha mezi muži a ženami není v odvětví kulturního průmyslu ani zdaleka skutečností,
D. vzhledem k tomu, že zastávají-li ženy v kulturním průmyslu odpovědná pracovní místa, je tomu tak nejčastěji v malých a středních podnicích nebo v případě, že si založí vlastní společnost,
E. vzhledem k tomu, že účast žen v odvětví telekomunikací, internetových služeb, médií, elektronického obchodování a softwarových aplikací, které představuje klíčový prvek kulturního průmyslu, je extrémně nízká (30 %) a pouze 20 % nových podniků v tomto odvětví zakládají ženy,
F. vzhledem k tomu, že přestože má stále více žen přístup na pracovní trh v odvětví kulturního průmyslu, zastávají ve velkých podnicích zejména středně důležitá nebo méně významná pracovní místa,
G. vzhledem k tomu, jakou úlohu by mohly v kulturním průmyslu hrát ženské organizace a vzhledem k jejich vlivu na zlepšování situace žen ve všech odvětvích činnosti,
1. připomíná, že v malých a středních podnicích v oblasti kultury, kde je vyšší zastoupení žen, je rovnováha a spolupráce mezi muži a ženami zdrojem obohacující kreativity a rozmanitosti myšlenek;
2. vyzývá členské státy, aby do svých národních středoškolských a vysokoškolských vzdělávacích programů začlenily výuku v oblasti podnikání, a to zejména do humanitních, uměleckých a kulturních oborů;
3. vyzývá členské státy, aby zabránily všem typům diskriminace, které ženám znemožňují přístup ke vzdělání, odborné přípravě a budování kariéry v odvětví kulturního průmyslu, a naléhavě je žádá, aby zvýšily povědomí o ženských uměleckých produkcích a zlepšily jejich propagaci, aby podpořily zastoupení žen v kulturních institucích a jejich účast na mezinárodních kulturních výměnách a aby majitelkám podniků usnadnily přístup k půjčkám a ostatním bankovním službám s ohledem na to, že tyto ženy mohou pomoci odstranit genderové stereotypy, které v odvětví kultury stále přetrvávají;
4. vyzývá členské státy, aby ženám usnadnily přístup k řídícím pozicím v odvětví kulturního průmyslu, vzhledem k tomu, že ty nejprestižnější pozice v tomto odvětví doposud většinou zastávají muži;
5. konstatuje, že program na podporu evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007) neobsahuje specifická opatření na podporu účasti žen a vyzývá Komisi, aby tento aspekt zohlednila v budoucích programech;
6. naléhavě žádá členské státy a Komisi, aby prosazovaly opatření na podporu kreativní činnosti žen v kulturním průmyslu, aby si umělkyně mohly vytvořit lepší umělecký profil a získat uznání v kulturní produkci (kinematografie, hudba, divadlo, umění apod.);
7. vítá vytvoření (v roce 2007) ceny Evropského parlamentu za film (PRIX LUX), která bude každoročně udělována jako prostředek pro posílení kulturní politiky, kulturní a jazykové rozmanitosti, zachování kulturní tradice a podporu výměn a žádá, aby tato cena vzala v potaz zejména účast a kreativitu žen, a uznala tak jejich příspěvek k rozvoji a vzestupu evropské kinematografie;
8. doporučuje členským státům, aby si stanovily cíl zvýšit počet žen na všech úrovních rozhodování v kulturním průmyslu a aby sledovaly plnění tohoto cíle;
9. vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost výši příjmů žen v kulturním průmyslu, a to s cílem zajistit, aby platová zařazení neměla za následek platovou diskriminaci na základě pohlaví;
10. doporučuje členským státům, aby poskytovaly větší podporu, uznání a finanční pomoc ženským organizacím v kulturním průmyslu v souvislosti s jejich aktivitami zaměřenými na odstranění diskriminace žen v kulturním odvětví;
11. zdůrazňuje důležitou úlohu kulturního průmyslu v boji proti genderovým stereotypům, při prosazování rovnosti mezi muži a ženami a napomáhání změny mentality; vyzývá členské státy, aby podporovaly všechny iniciativy kulturního průmyslu v tomto směru.
POSTUP
Název
Kulturní průmysl v Evropě
Číslo postupu
2007/0000(INI)
Příslušný výbor
CULT
Výbor, který vypracoval stanovisko
Datum oznámení na zasedání
FEMM21.6.2007
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel
Datum jmenování
Claire Gibault19.3.2007
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
4.6.2007
16.7.2007
Datum přijetí
16.7.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
26
0
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Věra Flasarová, Nicole Fontaine, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Anneli Jäätteenmäki, Urszula Krupa, Roselyne Lefrancois, Siiri Oviir, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Christa Prets, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Gabriela Creţu, Jill Evans, Anna Hedh, Marusya Ivanova Lyubcheva
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Ján Hudacký, Peter Šťastný
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
22.1.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
33
1
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Ivo Belet, Guy Bono, Nicodim Bulzesc, Marie-Hélène Descamps, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Doris Pack, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Christa Prets, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Rolf Berend, Victor Boştinaru, Emine Bozkurt, Ignasi Guardans Cambó, Gyula Hegyi, Viktória Mohácsi, Ewa Tomaszewska
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Donata Gottardi
