Průvodce rozpočtem EU
Rozpočet
2010-12-15 - 17:32
Evropský rozpočet pod lupou©BELGA Rozpočet EU není jednoduchá záležitost, ale který rozpočet vlastně je. Je každoročně vypracován na základě tzv. sedmiletého "finančního rámce" a zahrnuje každičké euro, které je v Evropské unii přímo nebo nejčastěji prostřednictvím členských států utraceno. Je to krev proudící žilami Unie, díky které Evropa funguje tak ,jak má a přináší prospěch svým občanům.
Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost koncem minulého roku je Parlament opravdový spolutvůrce rozpočtu EU, což znamená, že plně sdílí odpovědnost s Radou ministrů zastupujících vlády členských států. Bojuje za to, aby zajistil, že finanční prostředky, které jsou k dispozici, umožní EU plnit její povinnosti tak, jak občané očekávají. Během příštích týdnů zde naleznete veškeré informace týkající se rozpočtu EU - čísla, fakta a informace o jednáních. To celé vyvrcholí přijetím konečného rozhodnutí pro rok 2011.
20100923FCS83457
Evropský parlament schválil rozpočet EU na rok 2011
Rozpočet EU na rok 2011 podepsán. Zleva: zpravodajové Alain Lamassoure, Helga Trüpel & Sidonia Elżbieta Jędrzejewska. Předseda EP Jerzy Buzek a Olivier Chastel za belgické předsednictví. Evropský parlament po úterní rozpravě ve středu schválil rozpočet EU na rok 2011. Schválený rozpočet obsahuje většinu z priorit poslanců Evropského parlamentu, přičemž respektuje celkovou částku stanovenou Radou. V letošním jednání o rozpočtu se poslanci také shodli s Radou a s Komisí na některých politických požadavcích týkajících se rozpočtu.
V rozpočtu na rok 2011, jak byl schválen celým Parlamentem, je vyčleněno více prostředků na priority, které poslanci stanovili. Konkrétně se jedná o položky jako například mládež, inovace, podpora mírového procesu na Středím východě a v Palestině. Příklady některých položek (všechny položky jsou vyjádřeny v závazcích):
1a Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost - Poslanci získali více peněz na program celoživotního vzdělávání (+ 18 milionů eur), podnikání a inovace (+ 10 milionů eur) a Inteligentní energie - Evropa (+ 10 milionů eur).
1b Soudržnost pro růst a zaměstnanost - Poslanci přidali novou položku v hodnotě 2,5 milionů eur na strategii pro Baltské moře.
2 Zachování a řízení přírodních zdrojů - + 6,7 milionů eur pro program pro životní prostředí LIFE + a také další 2 miliony eur na podporu pro řízení rybolovu.
3a Svoboda, bezpečnost a spravedlnost - + 2,35 milionů eur pro program Daphne - boj proti násilí na ženách a dětech a + 1 milion eur pro prevenci terorismu.
3b Občanství - + 4 miliony eur na podporu Speciální olympiády v Aténách a + 3 miliony eur na program Mládež v akci.
4 EU jako globální partner - + 100 mil. eur Palestině, na mírový proces a UNRWA.
Pokud jde o celková čísla, poslanci přistoupili na návrh Komise z 26. listopadu: 141,8 miliard eur vyčlenit na závazky a 126,5 miliard eur na platby. Evropský parlament přitom vždy kladl větší důraz na závazky, neboť jejich výše má rozhodující vliv na výdaje.
Parlament, Rada a Komise navíc dospěly k dohodě, která stanoví, že pokud bude Evropská unie potřebovat více prostředků na to, aby splnila své právní povinnosti, budou moci být v průběhu příštího roku přijaty opravné rozpočty. Z právního hlediska totiž Evropská unie nemůže jít do mínusu.
Zpravodaji o rozpočtu jsou Sidonia Jędrzejewska (EPP, PL), zodpovědná za rozpočet Evropské komise, včetně operačních výdajů EU a Helga Trüpel (Zelení/EFA, DE), která vedla práci Parlamentu na rozpočtu ostatních institucí.
Výsledek politických požadavků poslanců - vlastní zdroje
Kromě samotné podoby rozpočtu EU na příští rok prosazoval Evropský parlament také několik svých politických požadavků týkajících se prováděním rozpočtových ustanovení, která jsou zakotvena v Lisabonské smlouvě. Ve svém usnesení o rozpočtu, které přijali na plenárním zasedání v říjnu, poslanci stanovili celkem sedm politických požadavků, přičemž ty nejdůležitější se týkaly účasti EP na jednáních o příštím dlouhodobém rozpočtu a o novém systému vlastních zdrojů.
Pokud jde o vlastní zdroje, Evropská komise se zavázala, že do konce června 2011 předloží oficiální návrh, který bude projednán zároveň s návrhem příštího dlouhodobého rozpočtu. Skutečnost, že tato jednání mají probíhat za účasti Evropského parlamentu, je sice stanovena ve Smlouvě (v čl. 312 odst. 5 a ve článcích 324 a 311), bylo však zapotřebí stanovit, jak konkrétně by to mělo vypadat.
Zapojení Parlamentu do budoucích jednání o víceletém finančním rámci
Po téměř dvouměsíčním jednání se vyjednavačům EP podařilo dospět k dohodě se zástupci předsednické země EU, k níž se následně přidaly i další státy EU. Tato dohoda obsahuje závazek čtyř zemí, jež budou v nejbližší době předsedat EU (Maďarsko, Polsko, Dánsko a Kypr), který je podle poslanců dostatečnou zárukou toho, že se Parlament bude moci výše zmíněných jednáních skutečně účastnit.
Podle dalšího požadavku, který se Parlamentu podařilo prosadit, má být systematicky vyhodnocován přínos nových právních předpisů a jejich financování pro Evropskou unii, podávána zpráva o tom, kolik prostředků by se dalo ušetřit v případě zavedení celoevropského opatření, a posouzen také přínos synergie mezi rozpočtem EU a jednotlivých členských států. Evropský parlament by tak rád zajistil, aby evropští poplatníci za své peníze dostali co nejvíce.
Kompromisu bylo dosaženo také ve věci nových priorit vyplývajících z Lisabonské smlouvy, s nimiž však rozpočet na příští rok vůbec nepočítal. Evropská komise se v této souvislosti zavázala, že prozkoumá, jak by bylo možné tyto nové prioritní oblasti více podpořit v rámci rozpočtu na roky 2012 a 2013.
Na rozdíl od předchozích let debata o všech těchto otázkách probíhala na vysoké úrovni za účasti belgického premiéra Leterma, předsedy Komise Barrosa a řady dalších hlav států a předsedů vlád.
Otázku flexibility v rámci rozpočtu, která by umožnila řešit nenadálé výdaje na naléhavé nebo nové úkoly EU, a financování fúzního reaktoru ITER bude zapotřebí vyřešit později, protože v tomto případě Evropský parlament a Rada ministrů zatím společnou řeč nenašly.
Pro každou rozpočtovou linii, existují dva různé typy rozpočtových položek: závazky a platby. Závazky se vztahují k tomu, kolik se EU zavázala utratit (např. uzavření smlouvy nebo zahájení výběrového řízení) v příslušném roce. Úroveň plateb upravuje skutečné platby vynaložené v tomto roce. Přijatý text (viz 15. prosince) Sidonia Elżbieta JĘDRZEJEWSKA (EPP, PL) – profil zpravodajky Helga TRÜPEL (Zelení/EFA, DE) – profil zpravodajky Prohlášení předsedy EP Buzka o rozpočtu EU na rok 2011 (anglicky) Tisková zpráva s podrobnějšími informacemi
Rozpočet v předvečer finále
Na programu nadcházejícího plenárního zasedání je návrh evropského rozpočtu na rok 2011. Dá mu zelenou?©BELGA Poslance čeká příští týden jedno z nejklíčovějších hlasování celého roku. Na programu nadcházejícího plenárního zasedání je návrh evropského rozpočtu na rok 2011. Poté co vlády některých členských zemí zamítly v listopadu původní návrh, předložila Evropská komise nový. A právě ten nyní bude Parlament schvalovat. Pokud by rozpočet neprošel, Evropskou unii by čekalo rozpočtové provizórium.
Návrh rozpočtu předpokládá výdaje zhruba 126 a půl miliardy eur v přímých platbách a téměř 142 miliard v závazcích. Ve srovnání s letošním rokem jde o nárůst výdajů o zhruba 3 procenta. Poslanci původně navrhovali nárůst o 6,2 procenta .
Aktuální návrh rozpočtu nicméně odráží snahu Parlamentu o zachování naplánovaných projektů, které mají pomoct dostat evropskou ekonomiku z důsledků hospodářské deprese. "Priority Parlamentu by měly zůstat zachovány. Programy celoživotního vzdělávání či výměnných pobytů pro studenty dostanou odpovídající pokrytí," uvedla polská poslankyně Sidonia Jędrzejewska, která je hlavní zpravodajkou rozpočtu na rok 2011.
Podle dnešní dohody předsedy Parlamentu Jerzyho Buzka se šéfy politických skupin proběhne hlasování o rozpočtu příští středu. Den předtím se bude konat rozprava k tomuto tématu.
Pozice Parlamentu se neoslabí
Na postoj Parlamentu měla zásadní vliv nedávná dohoda se zástupci Belgie, coby předsednické země EU , k níž se následně přidaly i další státy . Ta zavazuje čtyři státy, které budou v nejbližších dvou letech předsedat Unii (Maďarsko, Polsko, Dánsko a Kypr), aby umožnily Parlamentu podílet se na budoucích jednáních o dlouhodobém rozpočtu i na stanovení nové podoby zdrojů financování.
Kompromis se dosáhl i v otázce krytí výdajů na nové priority EU, které vyplývají z Lisabonské smlouvy a se kterými aktuální rozpočet nepočítal. Evropská komise v této souvislosti slíbil a prozkoumat , jak tyto nové priority podpořit v rozpočtech na roky 2012 a 2013.
Pokud by se do konce roku nepodařilo najít dohodu o rozpočtu, v EU by nastalo takzvané rozpočtové provizorium. Během něj by Unie směla každý měsíc utratit jednu dvanáctinu z celkového rozpočtu na předešlý rok. Tato situace by EU značně omezovala, protože by nebylo možné například financovat novou diplomatickou službu a další iniciativy, které vznikly v průběhu roku 2010. Newsletter: Plenární zasedání Evropského parlamentu 13.–16. prosince 2010
Rozpočet EU na rok 2011: Evropský parlament připomíná svou pozici
Europoslanci během hlasovaní Podle usnesení o současném jednání o podobě rozpočtu EU na příští rok, které dnes schválil Evropský parlament, jsou europoslanci připraveni přistoupit na čísla, která navrhla Rada ministrů, a uzavřít dohodu. To vše ale pod podmínkou, že vlády členských států umožní určitou flexibilitu rozpočtu a dohodnout se s poslanci na tom, jak v budoucnu spolupracovat na přípravě dalších rozpočtů.
Usnesení o rozpočtu EU na příští rok dnes při hlasování podpořila drtivá většina europoslanců (pro jich bylo 486, proti 64 a 21 se hlasování zdrželo). Ti v něm připomínají, že jsou připraveni "přispět k dohodě o rozpočtu na rok 2011 a s ním souvisejících otázkách ve velmi krátkém termínu," avšak za předpokladu, že budou splněny následující podmínky.
Za prvé se chtějí poslanci dohodnout na skutečných mechanismech, které by umožnily v případě potřeby rozpočet pružně upravit. O konkrétním použití těchto mechanismů by přitom podle poslanců měly společně rozhodovat Evropský parlament a kvalifikovaná většina států v Radě ministrů. Před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost bylo možno změnit rozpočet až do výše 0, 03 % HNP EU, a to za předpokladu, že s tím souhlasila jak kvalifikovaná většina států v Radě ministrů, tak Evropský parlament. Díky tomuto mechanismu tak Evropská unie mohla například uvolnit prostředky na realizaci projektu Galileo nebo poskytnout naléhavou potravinovou pomoc ve výši 1 miliardy eur rozvojovým zemím, které se v důsledku krize potýkaly s prudkým nárůstem cen potravin. Cílem parlamentu nyní je umožnit tuto pružnou úpravu rozpočtu i do budoucna.
Za druhé pak poslanci požadují, aby Komise předložila konkrétní návrhy, jak řešit otázku nových vlastních zdrojů EU, a aby se Rada zavázala, že při jednání o příštím víceletém finančním rámci povede s Parlamentem o těchto návrzích diskusi. To je ostatně stanoveno už v tzv. interinstitucionální dohodě mezi EP, Radou a Komisí z roku 2006. Předseda Komise José Manuel Barroso poslancům při úterní debatě o rozpočtu na plénu oznámil, že zmíněné návrhy Komise předloží do konce června 2011.
Vzhledem k tomu, že podle čl. 312 odst. 5 Smlouvy o fungování EU mají Evropský parlament, Rada ministrů a Komise během celého jednání o finančním rámci učinit "všechna nezbytná opatření," která usnadní jeho přijetí, požaduje za třetí Evropský parlament, aby se tyto tři instituce dohodly a jasně stanovily, jak toto ustanovení konkrétně zavést v praxi.
"Máme-li co nejdříve uzavřít kvalitní dohodu, která bude v zájmu EU, je zapotřebí, aby Rada udělal vstřícný krok. My jsme připraveni jednat. Potřebujeme však dosáhnout pokroku, pokud jde o roli Evropského parlamentu při jednání o příštím víceletém finančním rámci, potřebujeme závazek, že povedeme plnohodnotnou debatu o vlastních zdrojích, a potřebujeme se také dohodnout na mechanismu, který umožní skutečně pružnou úpravu rozpočtu EU, bude respektovat stávající zásady pro revizi rozpočtu a umožní financovat politiky zakotvené v Lisabonské smlouvě," prohlásil v této souvislosti předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek.
První kolo jednání o rozpočtu na rok 2011 bylo odstartováno letos v dubnu po zveřejnění návrhu Komise. Po Radě, která se k tomuto návrhu vyjádřila v srpnu, přijal v říjnou svou pozici i Evropský parlament. Původně se předpokládalo, že na konečné podobě rozpočtu na rok 2011 se obě tyto instituce shodnou během smírčího řízení, a to nejpozději 15. listopadu. Vzhledem k tomu, že tato jednání však skončila ve slepé uličce, musí nyní Komise – pravděpodobně do 1. prosince – vypracovat nový návrh rozpočtu. Rozpočtový výbor EP by jej v tom případě měl projednat hned na své schůzi ve dnech 1.­–2. prosince.
Návrh příštího víceletého rozpočtového rámce by pak Komise měla zveřejnit příští rok v létě. Přijaté usnesení (viz 25. listopadu) Tisková zpráva o krachu jednání (anglicky) Často kladené dotazy o současném jednání o rozpočtu Interinstitucionální dohoda z r. 2006 o víceletém finančním rámci Smlouva o fungování Evropské unie (konsolidovaná verze)
Rozpočet EU na rok 2011: Evropský parlament trvá na svém
Předseda Komise José Manuel Barroso během rozpravy o rozpočtu na příští rok, vedle něj sedí komisař Janusz Lewandowski, Štrasburk 23, listopadu 2003 V rozpravě o rozpočtu EU na příští rok dnes dali europoslanci jasně najevo, že na krach jednání se členskými státy mají stále stejný a navíc jednotný názor. Rozpravy na toto téma se kromě předsedy Evropské komise José Manuela Barrosa zúčastnit také Malchior Wathelet coby zástupce belgického předsednictví EU a komisař pro rozpočet Janusz Lewandowski.
Poslanci se při debatě zaměřili na tři hlavní otázky: položky rozpočtu na rok 2011, flexibilitu v rámci rozpočtu, která by umožnila plnit nové priority nebo řešit naléhavé situace, a na zapojení EP do diskuze o budoucím víceletém rozpočtovém rámci EU a o vlastních zdrojích pro jeho financování.
Předseda EP Jerzy Buzek přitom opět připomněl, že EP je připraven souhlasit s finančními částkami, které navrhly členské státy v Radě. Jak však zdůraznil, na oplátku za to EP požaduje dohodu o rozpočtové flexibilitě a o tom, jak uvést do praxe ustanovení Lisabonské smlouvy, pokud jde o jednání budoucím finančním rámci EU a vlastních zdrojích jeho financování.
Podle Josepha Daula (EPP, FR) "nejde o to, kdo má více pravomocí, ale o to, aby EU mohla plnit své sliby". Současný rozpočet přitom podle něj nejenže neodráží nové pravomoci EU, ale nezohledňuje ani revizi rozpočtu, kterou požadoval EP, a nejsou v něm vyčleněny žádné prostředky strategii 2020. Rada podle Daula sice stále stanovuje nové programy a závazky, ale neříká už, kde na jejich plnění vzít peníze.
Podle Martina Schulze (S&D, DE) "Evropský parlament prochází zkouškou". Už dávno přitom podle něj nejde o peníze, ale o směr, kterým se bude EU ubírat, a také o práva, která Parlament získal díky Lisabonské smlouvě. "Byli jsme zvoleni, abychom dali podobu EU i jejímu rozpočtu. Členské státy nás teď ale chtějí sledovat a mít pod kontrolou. A přitom by to mělo být přesně naopak," prohlásil Schulz.
"Pokud jde o finance, není tajemstvím, že EP je – samozřejmě v rámci celkové dohody –ochotný přistoupit na požadavky Rady. Nicméně stejně tak důležitá je pro nás i flexibilita rozpočtu," prohlásil Guy Verhofstadt (ALDE, BE). Přitom podle něj nejde o to, aby Rada udělala ústupek, ale o to, že je zapotřebí stanovit, jak mají být financovány nové priority. "Nejdůležitější je vyřešit, jak do budoucna financovat EU. A proto součástí dohody musí být i otázka vlastních zdrojů", dodal s tím, že nejde o to, změnit zakládající smlouvy EU, ale o to dodržovat je.
Daniel Cohn-Bendit (Zelení/EFA, FR) poznamenal, že EU se "ocitla na křižovatce". Ani podle něj přitom nejde o peníze, ale o pokračování evropské myšlenky. "Chceme, aby EU řešila problémy, které se nedají vyřešit na národní úrovni. A přitom členské státy nechtějí dát EU prostředky, aby mohla tuto svou úlohu náležitě plnit," řekl dále Cohn-Bendit. V souvislosti se třemi požadavky, které EP vznesl, pak členským státům vzkázal: "Berte, nebo neberte. My jsme připravení čekat tak dlouho, jak bude zapotřebí. Nezdáme se v polovině cesty."
Podle Lajose Bokrose (HU), který vystoupil jménem skupiny ECR, pak 500 milionů daňových poplatníků nechápe, proč hned během prvního roku platnosti Lisabonské smlouvy nebylo dosaženo dohody. "Můžeme se však dohodnout – pokud se ale dohodneme na flexibilitě", dodal s tím, že v tom případě nebude EP vyvíjet žádný politický nátlak na členské státy. "Pokud se však nedohodneme, bude to hanba, a to veliká," řekl Bokros.
Lothar Bisky (GUE/NGL, DE) zdůraznil, že "ze současného rozpočtu nelze nové úkoly financovat, a pokud ano, tak jen částečně". Členské státy tedy podle něj muset budou začít jednat s Evropským parlamentem o vlastních zdrojích. "Pokud spolu nebudeme mluvit, hodíme myšlenku evropské integrace přes palubu".
"Buďme k sobě čestní", vyzvala zástupkyně posledního politického klubu v EP Marta Andreasen (EFD, UK). Jednání o rozpočtu podle ní ztroskotala kvůli touze EP získat nad rozpočtem větší kontrolu. "Myšlenka celoevropské daně pro nás vždy byla naprosto nepřijatelná," upozornila na závěr.
Malchior Wathelet pak v reakci na vystoupení poslanců jménem belgického předsednictví EU uvedl, že skutečný problém pro členské státy v Radě představuje politické prohlášení o zapojení EP do jednání o budoucím rozpočtovém rámci EU. "Můžeme o tom ale jednat. Smlouva s tím počítá, tak to tak bude, i když možná o něco později".
Předseda Evropské komise José Manuel Barroso pak zdůraznil, že Komise využije svého práva a do konce června příštího roku předloží návrhy, jak řešit otázku vlastních zdrojů financování rozpočtu EU. "Samozřejmě přitom bude zapotřebí konzultovat Evropský parlament," dodal Barroso. Pokud jde o flexibilitu, podpořil postoj EP a připomněl, že je pro schválení 0,03 % hrubého národního příjmu je v Radě zapotřebí kvalifikovaná většina. "Doufám, že reakce Rady bude pozitivní, dodal na závěr..
Usnesení o jednání o rozpočtu bude EP schvalovat ve čtvrtek 25. listopadu. Často kladené dotazy o současném jednání o rozpočtu Tisková zpráva o krachu jednání (anglicky)
Jak překonat mrtvý bod rozpočtu: rozhodnutí leží na vrcholných představitelích EU
Předseda Rozpočtového výboru Alain Lamassoure (vlevo) a předseda Parlamentu Jerzy Buzek během tiskové konference 11. listopadu 2010©The Council of the European Union Jednání o rozpočtu EU na rok 2011 se dostala 15. listopadu do slepé uličky, neboť menšina členských států v Radě, přes dřívější ústupky Parlamentu v otázce výše výdajů EU v příštím roce, zablokovala diskusi o roli EP v budoucích přípravách rozpočtu. Evropská komise musí nyní předložit nový návrh rozpočtu. Parlamentní vyjednávači vyjádřili naději, že vrcholní představitelé EU překonají mrtvý bod na prosincovém summitu v Bruselu.
K čemu došlo?
V pondělí pozdě večer ztroskotala jednání mezi Parlamentem a Radou ministrů a ve výsledku nebyl návrh rozpočtu na rok 2011 přijat. Předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek, který vedl tým parlamentních vyjednávačů, vyjádřil politování nad tím, jak „nesmlouvavý postoj několika členských států“ znemožnil uzavření dohody.
Evropský parlament souhlasil se snížením výdajů na rok 2011 na úroveň požadovanou Radou, což je nárůst o pouhá 2,91 % v prostředcích na platby oproti roku 2010 a šel do závěrečného kola dohodovacích jednání s jasným záměrem dosáhnout, podle slov pana Buzka, „seriózní dohody“ a zaručit roli EP v budoucích jednáních o rozpočtu a zejména zajistit rozpočtu EU rozpětí nezbytná k financování z pohotovostní rezervy v průběhu roku.
Pružnost a budoucí rozpočty
Tento nástroj pružnosti, který představuje 0,03 % HND, čili přibližně 4 miliardy EUR, měl vždy sloužit k pokrytí neočekávaných potřeb, a byl k tomuto účelu často využíván. Prostředky z nástroje pružnosti byly tradičně vynakládány poté, co Rada rozhodla kvalifikovanou většinou, avšak v závěrečné fázi letošních jednání některé členské státy celý postup zablokovaly tím, že trvaly na zavedení požadavku jednomyslnosti, který by EP ani většina členských států a Komise nemohly přijmout.
Na pořadu jednání byla rovněž role Parlamentu v budoucích jednáních o rozpočtu, zejména větší míra jeho zapojení do přípravy víceletých rozpočtových rámců, která vychází z mandátu Lisabonské smlouvy, ale tytéž členské státy diskusi na zmíněné téma rozhodně odmítly. Rovněž byly odmítnuty kroky Parlamentu směřující k zahájení úvah o reformě způsobu financování rozpočtu EU, aby se snížilo zatížení členských států.
Předseda Rozpočtového výboru Alain Lamassoure prohlásil, že „reforma systému vlastních zdrojů se v situaci rozsáhlé rozpočtové krize v Evropě stala nevyhnutelnou“, i když vlády budou muset tuto skutečnost teprve přijmout.
A co dále?
Poté, co jednání ztroskotala, bude Komise muset předložit nový návrh rozpočtu. Ten Rada projedná ve třicetidenní lhůtě, a potom jej předloží Parlamentu, jenž má 42 dnů na to, aby návrh schválil. Tým vyjednávačů EP již prohlásil, že doufá, že vrcholní představitelé EU překonají mrtvý bod na svém prosincovém zasedání, tedy včas, aby byl rozpočet schválen do konce roku.
Pokud se tak nestane, bude muset EU vstoupit do roku 2011 s výší částek rozpočtu na rok 2010, rozdělených na každý měsíc roku na dvanáctiny, a to až do doby, kdy bude dosaženo dohody. To by značně omezilo výdaje jako celek a zejména výdaje, které nebyly naplánovány v rozpočtu na rok 2010, jako např. výdaje na Evropskou službu pro vnější činnost a především na nové agentury pro regulaci finančního sektoru. Jak po schůzce prohlásila Sidonia Jędrzejewska, zpravodajka pro souhrnný rozpočet, „stále více se prohlubuje rozpor mezi tím, jaký rozsah činností členské státy od EU očekávají, a jejich ochotou tyto nové úkoly financovat“. Tisková zpráva (anglicky) Tisková konference následující po pondělních jednáních Tisková konference - Komise a Rada Nezdar vyjednávání o rozpočtu EU na rok 2011 - EuroparlTV
Rozpočet na rok 2011: čas pro růst
Návrh rozpočtu v platbách pro rok 2011 podle Komise, Rady a Parlamentu Příští rok učiní ekonomika rozhodující krok k oživení a rozpočet EU je nezbytným nástrojem Evropy na vysvobození z krizového období. Původní rozpočtový návrh Komise byl výrazně upraven Radou ministrů a také Parlament se, po prvním hlasování ve Výboru pro rozpočet, snaží najít cesty jak využít finanční prostředky co nejpřijatelněji.
Parlament bude hlasovat o konečném návrhu na konci října během plenárního zasedání ve Štrasburku. Rozpočtový výbor, v rámci týdenního jednání, hlasoval pro obnovení úrovně financování na stejnou úroveň, jakou navrhovala Komise. Je to částka o 3,5 miliardy eur vyšší, než požadují ministři v Radě. Čísla, čísla, čísla Rozpočtový výbor předložil návrh rozpočtu, který předpokládá využití 142, 65 mld. eur závazkům (toto číslo zahrnuje veškeré programy a platby, které mají být zahájeny v průběhu roku 2011) a 130,14 mld. eur v platbách (peníze, které by měly být skutečně vyplaceny v průběhu roku 2011).
To představuje mírný nárůst oproti roku 2010 a blíží se původnímu návrhu Komise. Poslanci se snaží nalézt rovnováhu mezi nutnými výdaji pro udržení ekonomiky a rovněž potřebnými výdaji pro financování opatření na úrovni EU. Je to zejména pomoc oživení ekonomiky prostřednictvím podpory výzkumu a inovací, podpora chudších regionů a financování EU jako globálního hráče, včetně základní podpory pro Palestinu. Obecně lze říct, že Parlament trvá na tom, aby EU měla prostředky k vykonávání veškerých nových úkolů, které ukládá Lisabonská smlouva. "Jsem si vědoma toho, že v době krize je třeba dělat škrty a ústupky. Nesmíme ale zapomínat na to, že náš budoucí hospodářský růst bude záviset na našich současných investicích, zejména v oblasti vzdělání, výzkumu a inovací," zdůrazňuje zpravodajka pro rozpočet, polská poslankyně zastupující lidovce, Sidonia Jędrzejewska.
Dubnový návrh rozpočtu předložený Komisí počítá s 142,56 mld. eur v závazcích a 130,13 mld. eur v přímých platbách. Oproti loňskému roku to představuje nárůst o 2,2 % u závazků a o 5,9% u přímých plateb (více informací naleznete v tiskové zprávě Komise, odkaz pod článkem). Finanční rámec pro období let 2007-2013 předpokládal závazky ve výši 142,97 mld. eur a platby v celkovém úhrnu 134,3 miliard eur.
Po srpnovém přezkoumání seškrtala Rada rozpočet o více jak 3,5 mld. eur. na 141, 77 mld. eur (závazky) a 126,53 miliard eur (platby). Úspory se měli týkat zejména prostředků pro chudší regiony a zemědělství a financí pro mezinárodní pomoc. Rozpočet na správní výdaje unijních institucí byl také snížen o 163 miliónů eur.
Sedm evropských států (Velká Británii, Švédsko, Nizozemí, Finsko, Dánsko, Česká republika a Rakousko) hlasovalo proti těmto návrhům požadujíce radikálnější snížení a zmrazení rozpočtu na úrovní roku 2010. Tisková zpráva Komise (anglicky) Tisková zpráva Rady (anglicky) Tisková zpráva EP (anglicky)
2011: Rozpočet dneška, rozpočet budoucnosti
Poslanci jsou připraveni hlasovat příští týden ve Štrasburku o parlamentním návrhu rozpočtu pro rok 2011. Návrh, který prošel Rozpočtovým výborem a obnovil výdaje, původně navržené Komisí a následně vyškrtané Radou ministrů členských států. Proč trval Parlament na jejich obnovení, kam až je ochoten při vyjednáváních o rozpočtu zajít a jak by měl být rozpočet v budoucnu financován? O těchto tématech jsme se bavili s předsedou Rozpočtového výboru, francouzským lidovcem Alainem Lamassourem.
Pan předsedo, Rozpočtový výbor hlasoval pro obnovení většiny škrtů, které v návrhu udělala Rada ministrů. obnovit většinu škrty v návrhu rozpočtu na rok 2011 Radou ministrů. Vládní zástupci připomněly ekonomické potřeby svých zemí. Co si o tomhle myslí Parlament?
Na evropské úrovni máme stejné problémy a dilemata jako na té národní. Je třeba dělat v rozpočtu škrty, ale zároveň je potřeba zachovat budoucí výdaje. Výdaje na rozvoj výzkumu, do vzdělání, inovací a sociální podporu zaměstnanců, kteří ztratili práci a kteří se snaží rekvalifikovat. Každý stát se snaží najít správnou rovnováhu mezi těmito dvěma zájmy, což se může zdát trochu rozporuplné. Evropský parlament trvá na tom, že rozpočet EU v první řadě rozpočet podporující hospodářskou činnost, připravující a podporující budoucí příjmy, Tím pádem podporuje hospodářskou obnovu a obsahuje pouze 6% administrativních nákladů. Tento rozpočet podporuje ekonomickou aktivitu. EP se domnívá, že není na místě slevovat příliš z unijních politik, protože by to bylo v rozporu s cílem, který všichni sledujeme.
Kam až bude ochoten Parlament během jednání s Radou v příštích týdnech ustoupit?
Myslím, že hlavní problém nebude v rozpočetu na rok 2011. Víme, že členské státy tento rok jen stěží zvýšily své příspěvky do rozpočtu.Ale vlády musí akceptovat, že v době trvání krize se musí zachovat budoucí výdaje po roce 2012.
V roce 2010 bylo cítit hospodářské oživení. A doufáme, že v průběhu roku 2011 se situace ustálí. Myslím, že od roku 2012 budeme schopni začít investovat do nových politik stanovených Lisabonskou smlouvou, jako je energetika, boj se skleníkovými plyny, skleníkových plynů, financování nových průmyslových odvětví, nebo zcela nová politika přistěhovalectví. Kromě toho očekáváme, že Rada pochopí že současné finanování rozpočtu se nachází ve slepé uličce. Přispěvatelé, tedy národní rozpočty, jsou sami zničené krizíJe čas přemýšlet o nových, vlastních zdrojích, které by zabezpečili financování rozpočtu bez dalších nákladů pro členské státy.
Pro nás je to velmi silný prostředek. Dokud nebude rozpočet EU mít vlastní příjmy, zůstane na úrovni, která ke pro ambice Unie příliš nízká. Budou tohle vlády schopny přijmout? V současné době ne. Ale jsme stále jen na začátku. Doufám, do konce roku to pochopí a přijmou. Předseda Rozpočtového výboru Alain Lamassoure Tisková zpráva (anglicky) Alain Lammasoure - muž mnoha tváří Alain Lamassoure
Rozpočet pro rok 2011: pozice EP
Rozpočtové kolečko pro rok 2011 Omezený, ale stále umožňující investice do vědy, výzkumu, inovací, vzdělání a nových typů energií, takový je rozpočet na rok 2011, který poslanci schválili 20. října ve Štrasburku. Nic tedy nebrání zahájit vyjednávání s Radou , reprezentující členské státy. O finálním návrhu pro příští rok by se mělo rozhodnout během listopadového plenárního zasedání. Poslanci uznali, že tlaky na rozpočty některých členských států jsou velmi silné a navrhli zvýšení závazků pouze o 0,8% oproti minulému roku. Nicméně nepodpořili škrty navržené Radou s tím, že "svévolné snižování" není "slučitelné se správným rozpočtováním".
Předseda Rozpočtového výboru, Francouz Alain Lamassoure (ELS), sice vyjádřil pochopení pro nutnost zeštíhlování rozpočtu, nicméně poznamenal, že mu nepřijde "rozumné" vykonávat a naplňovat nové evropské politiky "bez jediného eura navíc".
Po úspěšném hlasování vyslovila zpravodajka Sidonia Jędrzejewska (PL, ELS) naději, že "rozhovory s Radou budou otevřené a přímé natolik, aby mohl být přijat rozumný a přiměřený rozpočet na rok 2011".
Celkově poslanci odhlasovali 130, 56 miliard eur v platbách a 143, 07 miliard eur v závazcích, což tvoří zhruba 1,14% z evropského hrubého domácího příjmu. Tyto čísla více méně kopírují návrh Komise, ale jsou nižší než předpokládal finanční rámec z roku 2007. Co navrhuje Parlament? Čísla, čísla, čísla … Poslanci odhlasovali následující částky:
42,55 miliard eur na politiku soudržnosti a na pomoc nejchudším regionům
58,5 miliard na podporu zemědělství
12,1 miliard na podporu růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti
7,65 miliard na přítomnost EU ve světě
848 milionů na bezpečnost a spravedlnost
649 milionů na projekty v oblasti občanství
8,2 miliard na administrativní náklady
Ve srovnání s Radou, chce Evropský parlament zvýšit prostředky pro oblast celoživotního vzdělávání, inovací, inteligentních energií a strategii v Baltském moři. Rád by obnovil částky na úroveň navrhovanou Komisí v oblasti zemědělství, mládeže a sportu, boje proti domácímu násilí a pomoci pro Palestince. V rámci rozpočtu je i místo na případný stabilizační mechanizmus pro Řecko. Poslanci naopak navrhují snížení finančních prostředků přidělených na projekt výzkumu na poli jaderné fúze, společnou zahraniční a bezpečnostní politiku a mezinárodní spolupráci (s výjimkou rozvojové pomoci). Z dlouhodobější perspektivy požadují europoslanci v budoucnu větší rozpočtovou flexibilitu,zahájení jednání o nových vlastních zdrojích a chtějí být odpovídajícím způsobem zapojeni do jednání o novém víceletém rámci. Podrobná tisková zpráva
Sidonia Jędrzejewska: „Nepřehlížíme obavy členských států“
Zpravodajka Sidonia Jędrzejewska Proces schvalování rozpočtu Evropské unie na rok 2011 právě vstupuje do své rozhodující fáze, kdy probíhají jednání mezi Parlamentem a členskými státy o přesných částkách, které mají být během příštího roku vynaloženy, přičemž zároveň probíhají diskuse o budoucím financování rozpočtu. Paní Sidonia Jędrzejewska (EPP, PL), která je hlavní zpravodajkou pro rozpočet na rok 2011 a vedla Parlament tímto procesem, svolila, že odpoví na naše otázky.
Částky uvedené v rozpočtu Parlamentu odpovídají víceletému rámci a jsou v souladu s návrhy EK, přesto jsou ostře napadány jako přemrštěné, neboť v mnoha členských státech dochází ke škrtům. Jaký je skutečný rozdíl oproti návrhu Rady a proč byl nezbytný?
Postoj Evropského parlamentu přijatý minulý týden skutečně zůstává v mezích stanovených víceletým finančním rámcem. Tuto skutečnost je třeba podtrhnout, neboť se jedná o novinku. Pro mě jako hlavní zpravodajku bylo velmi důležité nepřekročit obecné meze tohoto rámce, neboť tím EP dokazuje, že se v souvislosti s tímto procesem chová zodpovědně: nasloucháme obavám vyjádřeným Radou a nepřehlížíme obavy členských států.
Proč tedy navrhujeme, abychom se v podstatě vrátili k návrhu Evropské komise? Vedou nás k tomu dva důvody. Prvním je to, že v roce 2006 jsme v rámci britského předsednictví EU schválili několik víceletých programů a neměli bychom na tato rozhodnutí zapomínat. Pokud je nebudeme respektovat, ohrozíme tím stávající programy.
Druhým důvodem je skutečnost, že v několika posledních letech došlo k mnoha politickým událostem. Podle Lisabonské smlouvy musí EU plnit více úkolů. Podle mého názoru je očekávání, že EU může plnit mnohem více úkolů se stejnými finančními prostředky, nejen neoprávněné, je to zcela nemožné.
EU je pod obrovským tlakem, aby prováděla politiku pro oblast vesmíru, zavedla evropskou diplomatickou službu a aby plnila své závazky vyplývající ze strategie EU 2020, ale k plnění těchto cílů prostě nemáme více prostředků. To, co v srpnu navrhla Rada, je v podstatě snížení, a to v době, kdy potřebujeme více prostředků. Mám-li být upřímná, Rady by měla buď od některých svých priorit ustoupit, anebo by měla projevit ochotu k navýšení, které je mimochodem jen malé.
Rozpočet EU je obvykle srovnáván s vnitrostátními rozpočty, je však toto srovnání realistické s ohledem na účel a strukturu rozpočtu EU?
Jedná se o dvě naprosto odlišné věci. Rozpočet EU má velmi specifické znaky. Je to rozpočet, který nemůže vést ke schodku, nelze jej financovat dluhem. Je rovněž silně orientován na investice. Zaměřuje se nejen na sociální pomoc, ale také na investice: do materiální infrastruktury, nemateriální infrastruktury, znalostí, výzkumu. Tento rozpočet je sám o sobě protikrizovým opatřením.
Nazrál čas k tomu, aby bylo znovu přehodnoceno odkud plynou prostředky na příjmovou stranu rozpočtu? Jak odpovíte těm, kteří tvrdí, že se tím sníží vliv vlád, a tudíž i demokratický dohled nad rozpočtem?
Pro mě to znamená otevření debaty o příjmech, nikoli její konec. Zbývají nám dva měsíce a je naprosto nerealistické věřit, že můžeme dospět k nějakým závěrům v této velmi kontroverzní otázce.
Měli bychom mít možnost diskutovat o financování rozpočtu do budoucna: o tom, jak snížit zatížení členských států a zajistit to, aby byl rozpočet ve větší míře „zodpovědný" vůči občanům. Já osobně nejsem příznivkyní toho, aby se debata o novém mechanismu financování rozpočtu spojovala s debatou o rozpočtu na rok 2011. Má-li být schválen rozpočet na rok 2011, je třeba, abychom byli pragmatičtí a projevili dobrou vůli.
Navrhli jsme řadu změn na výdajové straně, které členské státy upozorňují na to, že přenášejí na EU čím dále více úkolů, přičemž však nejsou ochotny převádět na úroveň EU finanční prostředky k provedení těchto úkolů. Podle mého názoru se jedná o politický problém, který musíme řešit, jde tu o jistou formu politického pokrytectví.
Brzy bude zahájena konečná fáze - dohodovací řízení mezi Parlamentem a Radou. Obáváte se, že by se tato jednání mohla ocitnout na mrtvém bodě?
Ne, nemám tyto obavy... Jsem velmi pragmatická osoba a můj úkol je rovněž pragmatický. Myslím, že jsme opravdu předložili rozumný návrh.
Nikdy nemůžete s někým jednat, pokud se nesnažíte svého partnera pochopit, musíme proto Radu chápat. Pokud ovšem Rada neprojeví absolutně žádnou ochotu nabídnout více, musí zapomenout na některé ze svých přání, jako je ITER nebo zahraniční politika. Doufám, že budeme moci jednání uzavřít do konce roku, neboť je naší společnou povinností zajistit od 1. ledna příštího roku řádné financování. Tyto napjaté vztahy a hry mezi orgány by nikdy neměly být důležitější než příjemci, tzn. programy. Zpravodajka Sidonia Jędrzejewska TZ - Poslanci předkládají umírněný rozpočet na rok 2011, požadují ale jednání o budoucnosti
Sedmkrát jeden
Každé euro musí být vyúčtováno ©BELGA Zjednodušeně řečeno můžeme říct, že globální rozpočet Evropské unie je rozdělen na základě dlouhodobého finančního rámce (¨současný rámec je pro 2007-2013) do sedmi částí, jeden rozpočet pro každý rok. Tento systém umožňuje dlouhodobé plánování , ale také flexibilitu a možnost každoročního vyúčtování. Víceletý finanční rámec stanoví obecné cíle a finanční hranice, kdežto roční rozpočet obsahuje veškeré jednotlivé položky, od psacích potřeb po zaměstnance až po dotace zemědělcům a podporu méně rozvinutých regionům. Nejde o žádný evropský luxus. Po desetiletí byl a stále je hnací silou Unie, která zvyšuje její efektivitu a výkonnost.
Finanční rámec po schválení stanovuje maximální částku, která může být vynaložena ze strany Unie, její obecné rozdělení na jednotlivé roky a také na jednotlivé oblasti. Přesné položky jsou pro daný rok stanoveny na základě vyjednávání, ke kterému každoročně dochází. Převedeno do řeči čísel, EU vynaloží pro dobro svých občanů jedno procento celkového hrubého národního produktu EU, jinými slovy kolem 130 miliard euro ročně. To dělá ročně zhruba 235 euro, které zaplatí každý občan EU. Současný finanční rámec má za sebou první poločas a čeká ho pravidelné přehodnocení. Komise předloží svá doporučení a návrhy 19. října. Parlament vyzval již 22. září k zvýšení flexibility při nakládání s finančními prostředky tak, aby výdaje lépe odpovídaly potřebám Unie a také ke zvýšení finančních rezerv, díky nimž by se dalo pružněji reagovat v případě nepředvídatelných událostí.
V rámci přípravy na jednání o finančním rámci pro další období vznikl na půdě Parlamentu zvláštní Výbor pro politické výzvy, jehož úkolem je přijít s konkrétními návrhy: jaké prostředky budou potřeba v období po roce 2013, kde je vzít a jak je přerozdělit. Ale zásadní otázkou zůstává, jak dlouho má následující finanční rámec trvat. V současné době již padl návrh na změnu sedmiletého období na desetileté s tím, že po pěti letech by mělo dojít k jeho revizi.
Bez ohledu na to, jaké řešení bude nakonec přijato, je jedna věc jistá. Jako každý rozpočet i ty všechny následující budou založeny na příjmech a výdajích, na penězích plynoucích z jednotlivých států a po přerozdělení putujících zpět mezi občany a členské země.
Příjmy ... Peníze plynoucí do rozpočtu pochází z tzv. "vlastních zdrojů". Tyto zdroje jsou tři a jsou vybírány na úrovni členských států a následně převedeny do rozpočtu EU. Jde o: "Tradiční vlastní zdroje" z cel a poplatků za cukr, tj. peníze, které se vybírají tehdy, když se do EU dováží nějaké zboží nebo když se z EU vyváží do třetích zemí cukr. Tyto zdroje tvoří zhruba 12% příjmů. "Zdroje z DPH" jsou tvořeny podíly z příjmů DPH členských států a představují 11% rozpočtových příjmů EU. "Zdroj HND" je roční přímý příspěvek každého členského státu v závislosti na jeho bohatství, vyjádřený pomocí HND. Tvoří tři čtvrtiny všech příjmů. Kromě toho existují ještě různé dolaďovací mechanizmy a výjimky pro některé státy.
O revizi těchto příjmů se v současné době diskutuje, ale jednání oficiálně nezačala. Jedním z návrhů je nahradit některé nebo všechny tyto zdroje "evropskou daní", která by zabezpečila přiměřené financování rozpočtu bez jakýchkoli dalších nákladů na daňové poplatníky.
Jeden podstatný rozdíl mezi rozpočtem EU a vnitrostátním rozpočtem je, že příjmy a výdaje musí být vyrovnané. EU není schopna půjčit si na krytí svých výdajů. Na úrovni EU neexistuje veřejný rozpočtový deficit (ani přebytek). ... a výdaje ...
V EU existují dvě velké oblasti výdajů. Jednak je to finanční podpora regionů a zemědělců, kteří do nich přinášejí život. Druhou oblastí je podpora méně rozvinutých regionů ke snížení rozdílu mezi bohatými a chudými. Finanční rámec 2007-2013 zahrnuje šest hlavních okruhů výdajů, rozdělených na neskutečné množství výdajových "položek". Každá z nichž se vztahuje na konkrétní výdaje schválené podle zvláštních předpisů, a na "závazky" a o něco nižší "platby", prostřednictvím kterých jsou prostředky skutečně vyplaceny. Tyto hlavní okruhy jsou zachovávány i u ročních rozpočtů, které tak zároveň obsahují přesnou sumu prostředků, která do jednotlivých okruhů putovala.
Celkové výdaje za sedmileté období jsou zhruba 925 miliard eur, jinými slovy téměř přesně 1 procento hrubého důchodu Unie. Souhrn skutečných výdajů je často navýšen o dodatečné vnitrostátní prostředky, zejména u programů soudržnosti a strukturálních programů (v oblasti infrastruktury, stavby mostů, silnic, železnic atd.), u kterých jsou projekty schváleny vnitrostátními a místními orgány a jsou jimi i spolufinancovány.
... po náročných jednáních
Po stanovení víceletého rámce se jedná, často v průběhu složitého vyjednávání mezi Radou a EP, o přesných částkách, které má EU daný rok vynaložit. Řídi se postupem, který je do podrobně stanoven ve smlouvách EU a v meziinstitucionální dohodě mezi Parlamentem, Radou a Komisí. Lisabonskou smlouvou se postup zjednodušil a zlepšila se demokratická kontrola výrazným posílením role Evropského parlamentu v rámci postupu, a to rozšířením jeho pravomocí v oblasti zemědělství a zahraničních věci.
Po prvním kole jednání mezi institucemi začátkem roku, jehož cílem je stanovit hlavní priority, předloží Komise na přelomu dubna a května svůj návrh., tj. návrh rozpočtu. Rada před koncem léta předloží svoji verzi.
Rozpočtový návrh Rady projedná a přezkoumá Rozpočtový výbor EP. Po konzultacích s ostatními parlamentními výbory specializovanými na jednotlivé politické oblasti, Rozpočtový výbor na základě priorit Parlamentu na začátku října schvaluje změny a doplnění návrhu Rady. Upravenou konečnou verzi schvaluje Parlament v plénu během říjnového zasedání.
Pokud se verze EP a Rady liší, je třeba najít dohodu. To je úkol pro "smírčí výbor", v němž zasedá 27 poslanců a 27 zástupců Rady. Po jednadvaceti-denním vyjednávání by tento výbor měl oběma institucím předložit konečné znění rozpočtu na další rok. Schválením tohoto návrhu Parlamentem na listopadovém zasedání ve Štrasburku celý proces končí.
Pokud obě strany dohody nedosáhnou, Unie funguje na základě rozpočtu z předcházejícího roku, rozděleným na dvanáctiny a to do té doby, než se nedosáhne dohody a nový rozpočet nabude účinnosti. Tisková zpráva (anglicky) Rozpočet EU - stránky Komise Finanční glosář (anglicky)
CS
1
PHOTO
20100917PHT82609.jpg
CS
2
PHOTO
20101208PHT08266.jpg
CS
3
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
4
LINK
/members/expert/groupAndCountry/view.do?country=PL&partNumber=1&language=CS&id=96782
CS
5
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=CS&partNumber=2&country=cs&id=28240
CS
6
LINK
/president/view/en/
CS
7
LINK
/cs/pressroom/content/20101215IPR10188/html/Evropsk%C3%BD-parlament-schv%C3%A1lil-rozpo%C4%8Det-EU-na-rok-2011
CS
8
PHOTO
20101208PHT08250.jpg
CS
9
LINK
/cs/pressroom/content/20101206NEW06929/2/html/Jedn%C3%A1n%C3%AD-o-rozpo%C4%8Dtu-EU-na-p%C5%99%C3%AD%C5%A1t%C3%AD-rok-jdou-do-fin%C3%A1le-EP-o-n%C4%9Bm-bude-hlasovat-p%C5%99%C3%AD%C5%A1t%C3%AD-st%C5%99edu
CS
10
PHOTO
20101125PHT00708.jpg
CS
11
LINK
/activities/plenary/ta/calendar.do?language=CS
CS
12
LINK
/en/pressroom/content/20101123IPR97928
CS
13
LINK
/cs/pressroom/content/20101112BKG94668
CS
14
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:139:0003:0003:cs:PDF
CS
15
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2010:083:0047:0200:cs:PDF
CS
16
PHOTO
20101123PHT99112.jpg
CS
19
PHOTO
20101116PHT95292.jpg
CS
20
LINK
/cs/pressroom/content/20101115IPR94710
CS
21
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?category=SPECIAL&eventCode=20101115-1630-SPECIAL&format=wmv&byLeftMenu=researchotherevents&language=cs#anchor1
CS
22
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?category=SPECIAL&eventCode=20101116-0056-SPECIAL&format=wmv&byLeftMenu=researchotherevents&language=cs#anchor1
CS
23
VIDEOLINK
http://europarltv.europa.eu/cs/player.aspx?pid=73fecce1-9de1-456a-b442-9e3000e10eab
CS
24
PHOTO
20101005PHT85126.jpg
CS
25
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/468&format=HTML&aged=0&language=CS&guiLanguage=en
CS
26
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/116151.pdf
CS
27
LINK
/cs/pressroom/content/20100927IPR83713
CS
28
PHOTO
20101013PHT86708.jpg
CS
29
LINK
/cs/pressroom/content/20101004IPR84956
CS
31
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=CS&partNumber=1&name=Lamassoure&id=1204
CS
32
PHOTO
20101018PHT87922.jpg
CS
33
LINK
/cs/pressroom/content/20101020IPR88368
CS
34
PHOTO
20101025PHT90154.jpg
CS
35
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?language=CS&partNumber=1&country=PL&id=96782
CS
36
LINK
/cs/pressroom/content/20101020IPR88368
CS
37
PHOTO
20100921PHT83008.jpg
CS
38
LINK
/cs/pressroom/content/20100615IPR76137
CS
39
LINK
http://ec.europa.eu/budget/prior_future/fin_framework_en.htm
CS
40
LINK
http://ec.europa.eu/budget/other_main/glossary_en.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112BKG94668 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101115IPR94710 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091009STO62246 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
