A7-0187/2010
7. 6. 2010
ZPRÁVA
k trhům s deriváty: budoucím opatřením politiky
(2010/2008(INI))
Hospodářský a měnový výbor
Zpravodaj:
Werner Langen
PE 438.493v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
STANOVISKO Výboru pro rozvoj
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
k trhům s deriváty: budoucím opatřením politiky
( 2010/2008(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Zajištění efektivních, bezpečných a stabilních trhů s deriváty: budoucí opatření politiky“ ( KOM(2009)0563 a KOM(2009)0332 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropský finanční dohled“ ( KOM(2009)0252 ),
– s ohledem na návrh nařízení o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Společenství a o zřízení Evropského výboru pro systémová rizika ( KOM(2009)0499 ), který předložila Komise,
– s ohledem na návrhy Komise týkající se změny směrnic o kapitálových požadavcích (2006/48/ES a 2006/49/ES),
– s ohledem na sdělení a na doporučení Komise o politikách odměňování v odvětví finančních služeb ( KOM(2009)0211 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 23. září 2008 s doporučeními Komisi ohledně zajišťovacích fondů a soukromých kapitálových fondů
Úř. věst. C 8E, 14.1.2010, s. 26. ,
– s ohledem na závěry schůzky skupiny G20 v Pittsburghu, která se konala ve dnech 24. a 25. září 2009, v nichž se uvádí, že „všechny standardizované smlouvy o mimoburzovních derivátech by podle potřeby měly být obchodovány na burzách nebo elektronických obchodních platformách“, a na současný vývoj vnitrostátní legislativy v Evropě, ve Spojených státech a v Asii, pokud jde o deriváty,
– s ohledem na úsilí fóra regulačních orgánů pro deriváty OTC vytvořit jednotné standardy účetního výkaznictví v celosvětovém měřítku,
– s ohledem na doporučení výboru CESR a skupiny ERGEG Evropské komisi ohledně třetího energetického balíčku (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04),
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro rozvoj ( A7-0187/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že i když derivátové nástroje hrají velmi významnou úlohu při přenosu finančních rizik v rámci hospodářství, značně se liší v závislosti na typu produktu a třídě podkladových aktiv, pokud jde o rizika, způsoby fungování a účastníky trhu; vzhledem k tomu, že neexistence transparentnosti a regulace na trhu s deriváty prohloubila stávající finanční krizi;
B. vzhledem k tomu, že je nutné, aby společnosti i v budoucnu mohly řídit rizika spojená s jejich obchody cíleně v rámci vlastní odpovědnosti a za přijatelné ceny, a vzhledem k tomu, že by podniky měly, při zohlednění zvláštností malých a středních podniků, nést odpovědnost za rizika spojená s dvoustrannými deriváty,
C. vzhledem k tomu, že v posledních deseti letech došlo k několikanásobnému zvýšení objemu celosvětově obchodovaných derivátů, a tím k podstatnému oddělení hospodářské činnosti od produktů finančního trhu,
D. vzhledem k tomu, že by měl být vytvořen základ pro mezinárodní spolupráci s cílem spravovat deriváty obchodované na mezinárodní úrovni, aby bylo dosaženo ujednání o sdílení mezinárodních standardů a informací přinejmenším mezi centrálními zúčtovacími místy,
E. vhledem k tomu, že na konci června 2009 množství všech typů smluv o mimoburzovních derivátech teoreticky činilo 605 bilionů dolarů, hrubá tržní hodnota, která je měřítkem tržního rizika, činila 25 bilionů dolarů a hrubé úvěrové expozice, jež zohledňují dvoustranné dohody o započtení, činily 3,7 bilionu dolarů; vzhledem k tomu, že v souvislosti s příliš velkým pákovým efektem, podkapitalizovaným bankovním systémem a se ztrátami vyplývajícími ze strukturovaných finančních aktiv přispěly mimoburzovní deriváty k tomu, že mezi významnými účastníky trhu vznikla vzájemná závislost, a to i v případě, že jsou regulovanými subjekty;
F. vzhledem ke skutečnosti, že výrazný nárůst obchodovaných objemů, k němuž v uplynulých letech došlo, vedl k většímu přebírání rizika bez skutečných investic do pokladového nástroje, a tím k výrazným pákovým efektům,
G. vzhledem k tomu, že mimoburzovní deriváty jsou stále komplikovanější a že riziko selhání protistrany nebylo vždy správně vyhodnoceno a oceněno, a vzhledem k tomu, že organizace trhu s deriváty vykazuje významné nedostatky a netransparentnost, což vyžaduje další standardizaci v oblasti právních podmínek a ekonomických cílů nástrojů,
H. vzhledem k tomu, že regulace centrálních zúčtovacích míst musí zajistit nediskriminační přístup k obchodním místům, aby se zajistilo spravedlivé a účinné fungování trhů,
I. vzhledem k tomu, že při mimoburzovních operacích není zjišťována totožnost dotčených účastníků/stran a velikost jejich expozice,
J. vzhledem k tomu, že mnoho trhů s mimoburzovními deriváty, zejména trh se swapy úvěrového selhání, vykazuje vysokou míru koncentrace, neboť na nich působí několik velkých společností, jež těmto trhům dominují;
K. vzhledem k tomu, že nedávné události týkající se swapů úvěrového selhání na státní dluhy (tzv. sovereign credit default swaps ) používané finančními spekulanty vedly k neodůvodněně vysoké úrovni rozpětí úrokových sazeb několika států; vzhledem k tomu, že tyto události a praktiky zdůraznily potřebu větší transparentnosti trhu a posílení evropské regulace v oblasti obchodování se swapy úvěrového selhání, zejména těmi, jež jsou spojeny se státním dluhem,
L. vzhledem k tomu, že mají-li registry transakcí hrát ústřední úlohu při zajišťování transparentnosti pro orgány dohledu na trzích s deriváty, musí mít k příslušným údajům registrů tyto orgány dohledu neomezený přístup, a registry musí sjednotit údaje o pozicích a obchodu na globálním základě podle třídy aktiv,
M. vzhledem k tomu, že Parlament vítá změnu v přístupu Komise a její příklon k větší regulaci trhů s mimoburzovními deriváty, a upouští tak od převládajícího názoru, že v případě derivátů není třeba žádná další regulace, a to zejména proto, že je používají odborníci a znalci; vyzývá proto, aby budoucí právní předpisy zajišťovaly nejen transparentnost trhů s deriváty, ale také jejich řádnou regulaci;
N. vzhledem k tomu, že Evropa musí vytvořit komplexní zajišťovací strategii pro trhy s deriváty, jež musí zohlednit specifickou situaci podniků jako koncových uživatelů oproti situaci hlavních účastníků trhu a finančních institucí,
O. vzhledem k tomu, že s většinou derivátů, které používají jako koncoví uživatelé nefinanční instituce, je spojeno omezené systémové riziko, které na sebe berou příslušné subjekty jednotlivě; a vzhledem k tomu, že nefinanční instituce jsou podniky, které nespadají do oblasti působnosti směrnice o trzích finančních nástrojů, jako jsou např. letecké společnosti, výrobci automobilů a obchodníci s komoditami, a které nevytvořily systémové riziko na finanční trzích a ani nebyly touto finanční krizí přímo zasaženy,
P. vzhledem k tomu že odolné trhy s deriváty vyžadují komplexní zajišťovací politiku zahrnující centrální i dvoustranné zúčtování,
Q. vzhledem k tomu, že nefinanční podniky střední a malé velikosti, které využívají derivátové nástroje výhradně v rámci zajišťování svého rizika při provozování jejich hlavní podnikatelské činnosti, by měly být osvobozeny od zúčtovacích a zajišťovacích povinností týkajících se kapitálu, a to jestliže míra, v které používají určité deriváty, nevytváří systémové riziko (za podmínky, že Komise tuto výjimku pravidelně kontroluje) a jestliže jsou objem a povaha transakcí úměrné a příslušné reálným rizikům, kterým koncoví uživatelé čelí; vzhledem ke skutečnosti, že i v případě smluv připravených pro konkrétní situaci je nutné zajistit minimální standardy týkající se zejména zajištění derivátů a kapitálových požadavků;
R. vzhledem k tomu, že mimoburzovní derivátové produkty vyžadují přiměřenou regulaci, jestliže jsou používány nefinančními koncovými uživateli, a vzhledem k tomu, že registrům transakcí musí být přinejmenším předávány podrobné údaje o transakcích;
S. vzhledem k tomu, že swapy úvěrového selhání, jež jsou produkty finančního pojištění, jsou v současné době obchodovány bez jakékoli náležité regulace,
T. vzhledem k doporučení výboru CESR a skupiny ERGEG Evropské komisi ohledně třetího energetického balíčku (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04), podle nějž by měl být vytvořen individuálně uzpůsobený rámec integrity trhu a transparentnosti pro trh s elektřinou a plynem,
U. vzhledem k tomu, že veškerá avizovaná opatření budou zahrnovat úzkou a globální spolupráci se členy skupiny G20 a úřady USA, a to s cílem zabránit, tam, kde je to možné, regulačním arbitrážím mezi zeměmi a podporovat výměnu informací,
V. vzhledem k tomu, že systémové riziko spojené se zúčtovacími místy, vyžaduje silné standardy v oblasti regulace a dohledu a neomezený přístup regulačních orgánů k informacím o transakcích v reálném čase;
W. vzhledem k tomu, že by ceny derivátů měly být přiměřené riziku a že náklady na budoucí infrastrukturu trhu by měli nést účastníci trhu,
X. vzhledem k tomu, že nedávná navýšení výnosů státních dluhopisů některých zemí eurozóny na neudržitelnou míru odhalila problematické ekonomické pobídky spojené se smlouvami na swapy úvěrového selhání na státní dluhy, a jasně ukázala, že je třeba posílit finanční stabilitu a transparentnost trhu, a to formou požadavku, aby měly regulační orgány a orgány dohledu neomezený přístup k informacím a aby bylo zakázáno obchodování se swapy úvěrového selhání na státní dluhy;
Y. konstatuje, že veškeré transakce s derivátními produkty denominovanými v měně EU, které se týkají subjektů EU a jejichž stranou je finanční instituce z EU, by měly být v případě jejich způsobilosti zúčtovávány ve zúčtovacích místech a oznámeny registrům, přičemž tato místa a registry jsou umístěny, povoleny a kontrolovány v EU a vztahuje se na ně evropská právní úprava o ochraně údajů; konstatuje, že nový připravovaný systém regulace by měl stanovit jednoznačná kritéria pro posouzení rovnocennosti centrálních zúčtovacích míst a registrů umístěných ve třetích zemích v případě obchodů, které nebyly zúčtovány či oznámeny v EU;
1. vítá iniciativu Komise vytvořit pro deriváty, a zejména mimoburzovní deriváty, lepší systém regulace ve snaze omezit dopady rizik vznikajících na trzích s mimoburzovními deriváty na stabilitu všech finančních trhů, a podporuje požadavky, aby se právně standardizovaly smlouvy o derivátech (mimo jiné prostřednictvím regulačních pobídek v rámci směrnice o kapitálových požadavcích týkajících se operačních rizik), používání registrů transakcí a centrální uchovávání údajů, posílení pozice centrálních zúčtovacích míst a jejich používání a využívání organizovaných obchodních míst;
2. vítá nedávnou práci fóra regulačních orgánů pro mimoburzovní deriváty, jež byla reakcí na výzvu států G20 k přijetí dalších opatření ke zvýšení transparentnosti a odolnosti trhů s mimoburzovními deriváty;
3. vyzývá k větší transparentnosti, pokud jde o předobchodní transakce u všech nástrojů, jež splňují podmínky pro rozsáhlé využívání organizovaných obchodních míst, jakož i pro vyšší transparentnost obchodu po jeho uskutečnění prostřednictvím podávání zpráv o veškerých transakcích registrům, což bude přínosem jak pro regulační orgány, tak pro investory;
4. podporuje požadavek, aby bylo v případě všech způsobilých derivátů povinně zavedeno zúčtování mezi finančními institucemi v rámci centrálního zúčtovacího místa ve snaze dosáhnout lepšího vyhodnocení rizika selhání protistrany, a podporuje cíl, aby se v budoucnu obchodovalo s co největším množstvím způsobilých derivátových produktů na organizovaných trzích; vyzývá k vytvoření pobídek, které by podněcovaly k tomu, aby byly způsobilé derivátové produkty obchodovány na obchodních místech, která jsou regulována směrnicí MiFID, tzn. na regulovaných trzích a v rámci mnohostranných obchodních systémů; konstatuje, že jedním z kritérií pro způsobilost ke zúčtování musí být likvidita;
5. požaduje, aby v budoucnu cena derivátů ve větší míře odpovídala příslušnému riziku a aby náklady na budoucí infrastrukturu trhu nesli účastníci trhu, nikoli daňoví poplatníci;
6. domnívá se, že pro zajištění zvláštních rizik jsou potřebné individuálně dohodnuté deriváty a staví se proto proti povinné standardizaci všech derivátů;
7. vyzývá Komisi, aby uplatnila diferencovaný přístup k mnoha různým typům derivátových produktů, které jsou k dispozici, a zohlednila přitom odlišné rizikové profily, rozsah využívání pro účely zajištění a jejich úlohu ve finanční krizi;
8. konstatuje, že pokud jde o nařízení, je třeba rozlišovat mezi deriváty, které jsou používány jako nástroje pro řízení rizika pro účely zajištění, kterým je uživatel vystaven, a deriváty, které se používají pouze za účelem spekulací, a věří, že toto rozlišení znemožňuje nedostatek informací a konkrétních údajů týkajících se mimoburzovních transakcí;
9. vyzývá Komisi, aby se zabývala možnostmi výrazného snížení celkového objemu derivátů tak, aby byl tento objem přiměřený pokladovým cenným papírům, s cílem zabránit zkreslení signálů o ceně, omezit riziko pro integritu trhu a snížit systémové riziko;
10. považuje za důležité věnovat zvláštní pozornost podnikovým derivátům, jejichž protistranou je finanční instituce, aby se zabránilo zneužívání takových smluv nikoli jako nástrojů proti podnikovému riziku, ale jako nástrojů finančního trhu;
11. požaduje posílení řízení rizik a transparentnosti, které jsou rozhodujícími nástroji pro zajištění větší bezpečnosti na finančních trzích, aniž by se přitom přehlížela osobní odpovědnost jednotlivců za vystavování se riziku;
12. konstatuje, že pro zajištění rizik specifických pro společnosti je nezbytná existence derivátů šitých na míru, aby je bylo možné využít jako účinné a individuálním požadavkům přizpůsobené nástroje řízení rizik;
13. vyzývá Komisi, aby posílila dvoustranné standardy řízení rizik jakožto součást nadcházejících právních předpisů o centrálním zúčtování;
14. je toho názoru, že riziko selhání protistrany lze omezit pomocí zúčtování, zajištění prostřednictvím úpravy požadavků na vlastní kapitál a dalších regulačních nástrojů; podporuje záměr Komise navrhnout vyšší požadavky na vlastní kapitál finančních společností v případě dvoustranných smluv o derivátech, jež jsou nezpůsobilé k centrálnímu zúčtování, na základě přístupu úměrnosti rizika a při zohlednění účinků započtení, zajištění, počáteční marže, denního rebalancování portfolia, denního dozajištění, automatizovaných pohybů kolaterálu a jiných technik dvoustranného řízení rizika protistrany při snižování rizika protistrany;
15. požaduje, aby deriváty, jež nesplňují požadavky IFRS 39 a nebyly tudíž ohodnoceny auditorem, jako deriváty způsobilé k centrálnímu zúčtování v centrálním zúčtovacím místě, byly určeny Komisí, jakmile překročí prahovou hodnotu; požaduje dále, aby byly pro účely lepšího rozlišení prováděny kontroly, jež budou spočívat v předložení nezávislého hodnocení smlouvy o mimoburzovním derivátu, jež vypracuje auditor s cílem potvrdit, zda může jiná společnost, jež není finanční společností, pokračovat v uzavírání dvoustranných smluv;
16. vyzývá Komisi, aby významnou úlohu při schvalování evropských zúčtovacích míst přidělila Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA), a domnívá se, že by bylo užitečné, aby na tato místa dohlížel tentýž orgán, neboť dojde ke sloučení odborných dovedností v oblasti dohledu v rámci jednoho orgánu a riziko spojené s centrálními zúčtovacími místy bude přeshraniční;
17. je přesvědčen, že přístup centrálních zúčtovacích míst k penězům centrální banky přispívá účinným způsobem k bezpečnosti a integritě zúčtování;
18. trvá na tom, že centrální zúčtovací místa nesmějí být zcela organizována jejich uživateli, že jejich systémy řízení rizik nesmějí mezi sebou vzájemně soutěžit a že musí být stanovena regulační opatření pro zúčtování nákladů; vyzývá Komisi, aby se těmito problémy zabývala ve svém legislativním návrhu a stanovila předpisy pro řízení a správu zúčtovacích středisek s ohledem, mimo jiné, na nezávislost ředitelů, členství a přísný dohled regulačních orgánů;
19. připomíná, že společné technické standardy týkající se otázek, jako je výpočet marže a jako jsou protokoly o výměně informací, budou tvořit významnou součást zajištění spravedlivého a nediskriminačního přístupu schválených obchodních míst k centrálním zúčtovacím místům; dále připomíná, že Komise musí bedlivě sledovat případný vývoj technických rozdílů, diskriminačních praktik a překážek bránicích rozvoji činnosti, jež škodí hospodářské soutěži;
20. požaduje pravidla, kterými se budou řídit centrální zúčtovací místa, pokud jde o obchodní činnost a přístup, aby se zajistil nediskriminační přístup k obchodním systémům, přičemž je třeba se zabývat otázkami jako diskriminující postupy při stanovování cen;
21. podporuje zavedení registrů pro všechny derivátové pozice, nejlépe rozlišené podle třídy aktiv, které by byly regulovány a dozorovány pod vedením Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy; požaduje zavedení závazných procesních pravidel s cílem zabránit narušování hospodářské soutěže a zajistit jednotný výklad v členských státech, a dále požaduje, aby orgán ESMA měl nejvyšší rozhodovací pravomoci v rámci sporů; žádá Komisi, aby zajistila, aby vnitrostátní orgány dohledu měly přístup k údajům v registrech v reálném čase, jež se týkají účastníků trhu, kteří působí v rámci jejich územní působnosti, a k údajům, které se týkají potenciálního systémového rizika, k jehož vzniku může na území, jež spadá do jejich pravomoci, vzniknout, a také přístup k souhrnný údajům v registrech, včetně těch, které jsou umístěny v registrech v třetích zemích; konstatuje, že ceny za služby poskytované registry by měly být stanoveny transparentním způsobem s ohledem na jejich využití;
22. vyzývá Komisi, aby pro všechny derivátové produkty vypracovala normy týkající se hlášení, jež budou odpovídat normám vypracovaným na mezinárodní úrovni, a zajistila jejich předávání centrálním registrům transakcí, centrálním zúčtovacím místům, burzám a finančním institucím, a v případě potřeby zpřístupnila tyto údaje orgánu ESMA, vnitrostátním regulačním orgánům a Evropskému výboru pro systémová rizika;
23. vyzývá Komisi, aby navrhla opatření, která zajistí, aby regulační orgány byly schopny stanovovat limity pro pozice s cílem čelit nepřiměřenému kolísání cen a spekulativním bublinám;
24. žádá Komisi, aby zejména zajistila, aby zhodnocení všech derivátů, s nimiž se neobchoduje na burze, bylo provedeno nezávislým a transparentním způsobem ve snaze zabránit střetu zájmů;
25. považuje za nutné podrobně objasnit veškeré technické detaily, které budou nezbytné, za úzké spolupráce s vnitrostátními regulačními orgány, zejména pokud jde o standardy a rozlišení produktů finančního a nefinančního trhu, a vítá skutečnost, že Komise již začala s plněním tohoto úkolu; vyzývá Komisi, aby hned v ranné stádiu zapojila do procesu Radu a Parlament;
26. podporuje záměr Komise zřídit centrální zúčtovací místa na základě dohodnutých evropských standardů, jež by podléhala kontrole orgánu ESMA; a požaduje, aby klíčoví účastníci trhu neměli možnost ovlivňovat správu a řízení rizik centrálních zúčtovacích míst, měli by však mít zastoupení v radě pro řízení rizik; je toho názoru, že by měl být navíc navržen mechanismus, který by přispíval účinným způsobem v procesu řízení rizik;
27. trvá na nutnosti existence regulačních standardů, aby se zajistila odolnost centrálních zúčtovacích míst vůči širšímu okruhu rizik, včetně krachu více účastníků najednou, náhlých prodejů finančních zdrojů a prudkého snížení likvidity trhu;
28. je toho názoru, že o definici různých tříd derivátů, zřizování centrálních zúčtovacích míst, registrech transparentnosti, kapitálových požadavcích, zřizování nezávislých obchodních míst nebo využití již funkčních burz, stanovení výjimek pro malé a střední podniky a všech technických podrobnostech by se mělo rozhodovat v úzké spolupráci s vnitrostátními regulačními orgány, mezinárodními institucemi a budoucím orgánem dohledu;
29. požaduje proto jasná pravidla jednání a nezbytné závazné standardy pro zřizování centrálních zúčtovacích míst (zapojení uživatelů), a rozhodovací postupy a systémy řízení rizika, které centrální zúčtovací místa používají; podporuje záměr Komise předložit nařízení, kterým se bude řídit zřizování zúčtovacích míst;
30. podporuje záměr Komise zavést výjimky a nižší kapitálové požadavky v případě dvoustranných derivátů malých a středních podniků, je-li související obchodní riziko zajištěno, deriváty nemají v rozvaze MSP velký význam a pozice zajištěná deriváty nepředstavuje systémové riziko;
31. žádá, aby swapy úvěrového selhání prioritně podléhaly nezávislému centrálnímu zúčtování a aby bylo co nejvíce derivátů zúčtováno centrálně přes centrální zúčtovací místo; domnívá se, že jednotlivé typy derivátů s kumulativním rizikem by měly být v případě potřeby schváleny pouze za určitých podmínek či dokonce jednotlivě případ od případu zakázány; je toho názoru, že zejména by měl být vyžadován dostatečný kapitál a rezervy pro krytí swapů úvěrového selhání v případě úvěrové události;
32. vyzývá Komisi, aby neprodleně a důkladně prozkoumala míru koncentrace na trzích s deriváty OTC, a zejména ve swapech úvěrového selhání s cílem zajistit, aby neexistovalo žádné riziko manipulace trhu nebo střetu zájmů;
33. vyzývá Evropskou komisi, aby předložila příslušné legislativní návrhy na regulaci finančních transakcí zahrnujících prodej nekrytých derivátů s cílem zajistit finanční stabilitu a transparentnost cen; je toho názoru, že do té doby by swapy úvěrového selhání měly být zpracovávány evropským centrálním zúčtovacím místem, aby se zmírnilo riziko protistrany, zvýšila transparentnost a snížilo celkové riziko;
34. žádá, aby byla ochrana zajišťovaná swapy úvěrového selhání splatná až po předložení a prokázání podkladové dluhopisové expozice a aby byla omezena na výši této expozice;
35. domnívá se, že veškeré finanční deriváty, jež se týkají veřejných financí v EU (včetně státního dluhu členských států a rozvahy orgánů místní státní správy), musí být standardizovány a musí být s nimi obchodováno na burze nebo prostřednictvím jiných regulovaných obchodních platforem s cílem podpořit transparentnost trhů s deriváty v zájmu veřejnosti;
36. požaduje zákaz obchodování se swapy úvěrového selhání bez podkladových úvěrů, jež jsou čistě spekulativními obchody sázejícími na úvěrové selhání, čímž způsobují umělý nárůst cen pojištění úvěrového selhání, a v důsledku toho vedou ke zvýšení systémových rizik prostřednictvím skutečného úvěrového selhání; požaduje minimálně stanovení delší doby držení v případě krátkých prodejů cenných papírů a derivátů; vybízí Komisi, aby přezkoumala horní limity týkající se rizika pro deriváty, a zejména pro swapy úvěrového selhání, a aby je konzultovala s mezinárodními partnery;
37. domnívá se, že by Komise měla přezkoumat využívání limitů pozic ve snaze bojovat proti manipulaci s trhem, zejména v okamžiku, kdy se blíží skončení platnosti smlouvy („squeezes“ a „corners“); konstatuje, že by na limity pozic mělo být nahlíženo spíše jako na dynamické než absolutní nástroje regulace a že by měly být v případě potřeby používány vnitrostátními orgány dohledu v souladu s pokyny stanovenými orgánem ESMA;
38. žádá, aby byly veškeré derivátové pozice finančních i jiných než finančních institucí, jež překračují určitý práh stanovený orgánem ESMA, centrálně zúčtovávány centrálním zúčtovacím místem;
39. požaduje, aby plánovaná regulace derivátů zahrnovala předpisy, jež se vztahují na zákaz čistě spekulativního obchodování s komoditami a zemědělskými produkty, a zavedení přísných limitů pozic zejména s ohledem na jejich případný dopad na ceny základních potravin v rozvojových zemích a povolenek na emise skleníkových plynů; žádá, aby byly orgánu ESMA a příslušným orgánům uděleny pravomoci, které jim umožní řešit účinným způsobem problémy na trzích s deriváty, např. dočasný zákaz krátkého prodeje nekrytých swapů úvěrového selhání nebo požadování fyzického připsání derivátů a stanovení limitů pozic s cílem zabránit nežádoucí koncentraci prodejců v některých segmentech trhu;
40. žádá, aby se jakýkoli budoucí legislativní návrh týkající se trhů s deriváty řídil funkčním přístupem, při němž podobné činnosti podléhají týmž nebo podobným pravidlům;
41. zdůrazňuje nutnost evropské regulace derivátů a vyzývá Komisi, aby v co největším rozsahu koordinovala svá opatření s partnery Evropy s cílem dosáhnout regulace, která je v mezinárodním měřítku v maximální možné míře konzistentní a mezinárodně koordinovaná; zdůrazňuje význam zabránění regulační arbitráži prostřednictvím nepřiměřené koordinace;
42. žádá, aby byly podpořeny iniciativy odvětví a byla uznána jejich hodnota, neboť v některých případech mohou být tyto iniciativy stejně vhodné jako legislativní opatření nebo mohou taková opatření doplňovat;
43. žádá, aby byl v rámci Evropy uplatňován soudržný přístup s cílem zužitkovat co nejlépe sílu jednotlivých finančních center a využít příležitosti, kterou poskytla hospodářská krize, další integraci a rozvoji účinného evropského finančního trhu;
44. vítá úmysl Komise předložit legislativní návrhy týkající se zúčtovacích míst a registru transakcí už v polovině roku 2010 a včas prodiskutovat technické detaily se všemi institucemi a orgány na úrovni jednotlivých členských států i EU, a zejména se zákonodárným orgány Radou a Parlamentem;
45. vítá záměr Komise předložit legislativní návrhy týkající se swapů úvěrového selhání;
46. zdůrazňuje význam pravidelného hodnocení účinnosti budoucích právních předpisů, a to za spolupráce veškerých účastníků trhu, a případného přijetí těchto regulačních opatření;
47. žádá, aby toto usnesení bylo provedeno co nejdříve;
48. konstatuje, že v případě obchodování s komoditami a zemědělskými produkty, ale také s povolenkami na emise skleníkových plynů je nutné zajistit, aby trh fungoval transparentně a aby se zabránilo spekulacím; požaduje v této souvislosti přezkum horních limitů týkajících se rizika pro jednotlivé produkty.
49. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komise, Radě, vnitrostátním regulačním orgánům a Evropské centrální bance.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Komise se ve svých dvou sděleních ze dne 3. července 2009 (KOM(2009)332 v konečném znění) a ze dne 20. října 2009 (KOM(2009)563 v konečném znění) vyjádřila k budoucím politickým opatřením při zajišťování efektivnějšího, bezpečnějšího a stabilnějšího trhu s finančními deriváty. Zdůraznila přitom, že deriváty hrají v hospodářství důležitou úlohu, jelikož se používají k převodu rizik spojených s hospodářskou činností z hospodářských subjektů, které nechtějí příliš riskovat, na subjekty, které se rizika nebojí. Jak zdůraznila Komise, k turbulencím na finančních trzích přispěly především mimoburzovní deriváty tím, že připustily stále větší využívání pákového efektu, což vedlo k rostoucí závislosti mezi jednotlivými účastníky trhu.
Podle údajů Banky pro mezinárodní platby v Basileji dosáhl v prosinci 2009 celkový objem mimoburzovních derivátů všech kategorií výše 605 bil. USD, zatímco nominální hodnota derivátů obchodovaných na burze činila 425 bil. USD. V posledních deseti letech došlo k dramatickému nárůstu objemu těchto derivátů. Právem se můžeme ptát, zda je takováto expanze finančních produktů nutná a zda má smysl. Komise proto v červenci 2009 předložila čtyři doplňující nástroje „k omezení negativního vlivu mimoburzovních derivátů na stabilitu finančního trhu“.
Předložená politická opatření jsou založena na De Larosièrově zprávě, závěrech Evropské rady z července 2009 a na závěrech skupiny G20 ze druhé poloviny roku 2009. Komise v podstatě navrhuje čtyři oblasti politických opatření:
• další standardizaci smluv týkajících se derivátů
• využívání registrů transakcí
• větší používání centrálních zúčtovacích míst protistrany (CCP)
• větší využívání organizovaných obchodních míst.
Komise hovoří o obecné změně paradigmatu své dosavadní finanční politiky. Chce se odklonit od svého tradičního pohledu, podle něhož existuje jen omezená nutnost regulace derivátů, jelikož je používají odborníci, a navrhnout právní regulační rámec, který by zvýšil především transparentnost a umožnil by účastníkům trhu správně hodnotit příslušná rizika. Díky navrženým opatřením proto dojde ke změně na trhu derivátů, které nebudou podléhat současnými bilaterálním mimoburzovním procesům, nýbrž centralizovanějším zúčtovacím a transakčním postupům.
Funkce a význam derivátů
Deriváty jsou finanční smlouvy, jejichž hodnota se odvíjí od tzv. základní hodnoty, např. ceny zboží, kurzu akcií, směnného kurzu a úrokové míry, a které dávají smluvní straně při zapojení se do předem definované transakce nárok na platbu či právo na koupi nebo prodej. Finanční instituce a podniky (tj. jiné než finanční instituce) v minulosti používaly deriváty k zajištění rizika nebo za účelem spekulací. Mezi běžné deriváty patří termínové obchody typu futures, kreditní deriváty k zajištění úvěrů (Credit Default Swaps), opce a certifikáty. Kreditní deriváty k zajištění úvěrů se používají k peněžnímu vyrovnání v případě nedobytných úvěrů. Podle údajů Banky pro mezinárodní platby v Basileji došlo od začátku finanční krize ve srovnání s předchozími roky především k poklesu objemu spekulativních derivátů k zajištění úvěrů. Na konci června 2009 činila nominální hodnota nesplacených derivátů k zajištění úvěrů 36 bil. USD. Významnou úlohu přitom hrál častější vzájemný zápočet opačných pozic ze strany účastníků trhu, zejména nejdůležitějších obchodníků. Na rozdíl od klesající nominální hodnoty kontraktů mezi finančními institucemi došlo k více než dvojnásobnému zvýšení neuhrazené nominální hodnoty mezi obchodníky a jinými zákazníky, než jsou finanční instituce. Obecně lze říci, že se deriváty používají buď k řízení tržního rizika banky, nebo k obchodním účelům. Jsou považovány za účinné finanční nástroje a do účetnictví se zanáší především jejich pořizovací hodnota k datu uskutečněného obchodu. Následně vzniklé úroky a amortizace zaplacených přirážek a srážek se zaúčtovávají na základě efektivní úrokové míry do položky „výnos z úroků“. Po datu uskutečněného obchodu se hodnota derivátů vypočítává znovu jako „reálná hodnota“.
Hodnocení návrhů Komise
Zpravodaj bezvýhradně podporuje cíle návrhů Komise:
• snížit riziko, že se obchod neuskuteční
• omezit operační riziko
• zvýšit transparentnost a
• zdokonalit integritu trhu a tržní dozor.
Mezi návrhy, které je třeba podpořit, patří konkrétně návrhy předpisů na stanovení společných bezpečnostních, regulačních a operačních standardů pro hlavní protistrany, zajištění bilaterálně zúčtovaných smluv, vyšší požadavky na vlastní kapitál pro bilaterálně zúčtované transakce a předepsané centrální zúčtování pro standardizované smlouvy mezi finančními institucemi prostřednictvím centrální protistrany. K celkovému rámci právních předpisů patří také standardizace smluvních podmínek a zpracování smluv. Ke zvýšení transparentnosti budou účastníci trhu muset v registru transakcí, který bude také regulován a dozorován, evidovat pozice a transakce, jež se nezúčtovávají v centrálních zúčtovacích místech protistrany. Pro standardizované deriváty by mělo být předepsáno obchodování na burze nebo na jiných organizovaných obchodních místech. Vyšší transparentnosti obchodu by mělo být dosaženo na základě přepracování směrnic týkajících se finančních trhů pro všechny trhy s deriváty, včetně komoditních derivátů. Změna směrnice o zneužívání trhu by měla vést k rozšíření oblasti manipulace s trhem na deriváty a měla by regulačním orgánům dát možnost stanovovat horní hranici hodnoty pozic.
Rozdílné nakládání s podnikovými a bankovními deriváty
Na rozdíl od finančního trhu jsou do obchodu s energií a surovinami zapojeny nejrůznější podniky. Kromě velkých subjektů (energetických podniků, průmyslových velkoodběratelů, ropných koncernů, chemických podniků, leteckých společností a bank) se na trhu vyskytují i menší obchodní partneři jako podniky komunálních služeb, obchodní společnosti a samostatní obchodníci s energií.
Na rozdíl od čistě finančních produktů, s nimiž se obchoduje mezi bankami, nepředstavují podnikové deriváty pro finanční trhy podstatné systémové riziko. Produkty obchodované na finančních trzích se od produktů podniků výrazně odlišují. Zatímco na kapitálovém trhu se obchoduje s cennými papíry a finančními nástroji jako např. termínovými smlouvami, opcemi, termínovým obchody typu futures, trh s podnikovými deriváty se zakládá na skutečně existujícím obchodním zboží, od něhož se odvíjejí ceny. Tržní cena těchto produktů závisí na základních faktorech ovlivňujících cenu (např. na kapacitě elektrárny, počasí, chování spotřebitelů, dostupnosti a cen surovin), které se od faktorů finančního trhu zásadně liší. V případě podnikových derivátů se nesetkáváme se soukromými akcionáři coby účastníky trhu.
Rozdíl mezi masovými a individuálními produkty je z hlediska ocenění derivátů, transparentnosti a rizika selhání protistrany velmi důležitý. Kvůli nesprávnému odhadu rizika docházelo k tomu, že deriváty byly prodávány za mnohonásobně vyšší cenu. Banky přitom riziko systematicky podceňovaly či prodávaly dál, aniž by se na něm sami podílely.
Zvláštní povaha podnikových derivátů
Za účelem dokonalejší a přísnější regulace trhu s deriváty je nutné přihlédnout ke zvláštní situaci podniků, které jsou nuceny svá finanční a operační rizika zajišťovat za výhodných podmínek i nadále pomocí derivátů. Podniky, které nepatří mezi finanční instituce, tak pomocí těchto finančních nástrojů zajišťují rizika spojená s měnou, úroky či surovinami. Toto zajištění, které neslouží ke spekulacím, přispívá k vytváření stability, většího počtu pracovních míst a investic. Navrhovaná regulační opatření nesmějí při zajišťování rizika podniků vést k podstatnému zhoršení situace. Přestože cena derivátů bude muset v budoucnosti více odpovídat situaci na trhu, nesmí to vést k omezení platební schopnosti podniků. Jelikož podniky nemají stejný přístup k finančním prostředkům jako banky, může vést stanovení nadměrných bezpečnostních opatření k výrazně vyšší úvěrové potřebě, která však nesmí podniky, zejména malé a střední podniky, nadměrně zatěžovat. Vzhledem k tomu, že na rozdíl od derivátů finančních institucí přispěly podnikové deriváty k finanční krizi jen nepatrně, je naprosto nutné rozlišovat mezi oběma těmito skupinami derivátů.
Závěry týkající se návrhů Komise
Přes rozsáhlou podporu návrhů Komise je podle názoru zpravodaje nutné se samostatně zabývat těmito body:
• V budoucnu musí cena derivátů lépe odpovídat příslušnému riziku a náklady na budoucí infrastrukturu trhu musejí nést účastníci trhu, nikoli daňoví poplatníci.
• Náklady na centrální zúčtovací místa (CCP) a jejich systémy řízení rizik nesmějí nést uživatelé a tato CCP se nesmějí účastnit hospodářské soutěže.
• V případě všech derivátů je nutné stanovit standardy hlášení, aby bylo zajištěno jejich předávání do centrálních registrů transakcí.
• Je nutné připustit zvláštní ujednání a nižší kapitálové požadavky u dvoustranných derivátů zejména pro malé a střední podniky.
• Deriváty k zajištění úvěrů musejí podléhat nezávislému centrálnímu zúčtování, příp. u derivátů s kumulativním rizikem mohou být tyto deriváty omezeny či v jednotlivých případech zakázány.
• Státní regulační orgány musejí získat přístup k registrům transakcí.
• Schvalování centrálních zúčtovacích míst v Evropské unii a ve třetích zemích by mělo být v kompetenci Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy.
K optimalizaci spolupráce mezi státními regulačními orgány a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy je nutné vypracovat podrobný postup.
28. 4. 2010
STANOVISKO Výboru pro rozvoj
pro Hospodářský a měnový výbor
k trhům s deriváty: budoucím opatřením politiky
( 2010/2008(INI) )
Navrhovatelka: Eva Joly
NÁVRHY
Výbor pro rozvoj vyzývá Hospodářský a měnový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
A. vzhledem k tomu, že kolísání cen má drtivý dopad na hladovějící chudé v rozvojových zemích, kteří celosvětově představují značný podíl producentů a spotřebitelů zemědělských komodit a nemají přístup k finančním službám nebo k finančním mechanismům řízení rizik,
B. vzhledem k tomu, že podle studií FAO představuje podíl výdajů za jídlo v rozpočtu průměrné domácnosti v průmyslových zemích přibližně 10 – 20 %, zatímco v nejméně rozvinutých zemích dosahuje 60 – 80 %,
C. vzhledem k tomu, že spekulace s komoditami, které zvyšují kolísání cen na zemědělských trzích, ztěžují financování inovačních investic do obnovení domácí zemědělské produkce v zemích závislých na čistém dovozu potravin,
1. ačkoli uznává pozitivní roli derivátů používaných pro účely zajištění potravin, vyjadřuje znepokojení nad negativním dopadem narůstající přítomnosti finančních investorů na trzích se zemědělskými komoditami, jež svědčí o pohledu institucionálních investorů na komodity jako na alternativní třídu finančních aktiv, jež slouží k diverzifikaci portfolia;
2. zdůrazňuje, že spekulace se zemědělskými komoditami nejvíce postihují chudé; zvláště připomíná, že výkyvy cen mají negativní makroekonomické dopady na země dovážející potraviny, jelikož se tak zhoršuje jejich platební bilance a tyto výkyvy navíc zvyšují míru jejich zadluženosti; připomíná také, že mnoho rozvojových a nejméně rozvinutých zemí je do značné míry závislých na vývozu surovin a zemědělských komodit, který jim umožňuje získat devizy; zastává tudíž názor, že neregulovaný obchod s deriváty představuje vážnou hrozbu pro zajištění potravin i zemědělskou produkci, kterou je třeba řešit;
3. naléhavě žádá Komisi, aby se zabývala řešením dopadů komoditních derivátů na zajištění potravin s ohledem na soustavný růst toku spekulativního kapitálu od finančních investorů na trhy se zemědělskými komoditami;
4. lituje, že vzhledem k netransparentnosti stávajících údajů je obtížné přesně přezkoumat přímou vazbu mezi spekulacemi a vývojem cen komodit; poukazuje nicméně na to, že úloha spekulací na komoditních trzích byla zkoumána několika subjekty, včetně Konference OSN o obchodu a rozvoji (UNCTAD) a Stálého vyšetřovacího podvýboru Senátu Spojených států amerických, a že tyto subjekty zdůrazňují negativní vliv komoditních indexových fondů;
5. poukazuje na to, že značnou část producentů komodit tvoří chudí zemědělci, kteří nemají přístup k sofistikovaným finančním nástrojům, které by je ochránily před kolísavostí cen; připomíná, že nejznámějším nástrojem na ochranu před kolísavostí cen komodit jsou mechanismy řízení dodávek, např. prostřednictvím mezinárodních dohod o komoditách;
6. vyzývá Komisi a mezinárodní společenství dárců, aby zvýšily investice do nástrojů, jako jsou komunitní sýpky, pojištění proti povětrnostním rizikům a bezpečnostní sítě, které prokázaly, že mohou umožnit chudým zemědělcům a komunitám v rozvojovém světě řídit a zmírňovat rizika a kolísání cen a zároveň přispívat k dlouhodobému zajištění potravin;
7. lituje, že v současné době neexistuje žádný mnohostranný rámec, který by reagoval na globální spekulace v oblasti cen potravin; zastává názor, že agentury OSN by měly mít pravomoc koordinovat opatření za účelem zavedení takového rámce; zastává rovněž názor, že by EU měla přijmout přísnější regulační opatření týkající se komoditních derivátů, včetně zavedení obchodního rejstříku, který by umožnil zajištění a zúčtování všech mimoburzovních (OTC) transakcí, a stanovit zákaz spekulačních činností, jako jsou krátké prodeje nebo indexové deriváty.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
27.4.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
23
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Thijs Berman, Michael Cashman, Corina Creţu, Véronique De Keyser, Leonidas Donskis, Charles Goerens, Catherine Grèze, Enrique Guerrero Salom, Filip Kaczmarek, Franziska Keller, Gay Mitchell, David-Maria Sassoli, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Patrice Tirolien, Anna Záborská, Iva Zanicchi, Gabriele Zimmer
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Proinsias De Rossa, Santiago Fisas Ayxela, Isabella Lövin, Emma McClarkin, Cristian Dan Preda
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
2.6.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
43
1
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Burkhard Balz, Godfrey Bloom, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Pascal Canfin, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Enikő Győri, Liem Hoang Ngoc, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Arlene McCarthy, Sławomir Witold Nitras, Ivari Padar, Rolandas Paksas, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Kay Swinburne, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Sophie Auconie, Elena Băsescu, Robert Goebbels, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Gay Mitchell
