KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0265/2005
16. 9. 2005
*
ZPRÁVA
o návrhu nařízení Rady, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98
(KOM(2005)0086 – C6‑0094/2005 – 2005/0014(CNS))
Výbor pro rybolov
Zpravodaj:
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
PE 357.759v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzívou . Zvýraznění normální kurzívou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi). Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................14
POSTUP...................................................................................................................................17
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu nařízení Rady kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98
( KOM(2005)0086 – C6‑0094/2005 – 2005/0014(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Radě ( KOM(2005)0086 )
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na článek 37 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C6‑0094/2005 ),
– s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rybolov ( A6‑0265/2005 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem;
3. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;
5. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 11
(11) Vědecké informace naznačují, že pro lov tresky jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikového okna méně selektivní než zařízení s únikovým oknem typu „BACOMA“. Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu tresky používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu „BACOMA“.
(11) Vědecké informace naznačují, že pro lov tresky jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikového okna méně selektivní než zařízení s únikovým oknem typu „BACOMA“ nebo typu T90, u kterého jsou oka kapsy a nástavce vykroucena o 90 o . Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu tresky používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu „BACOMA“ nebo T90 .
Odůvodnění
In 2004, a codend with mesh turned 90° was positively evaluated by the International Council for the Exploration of the Sea and subsequently by Resolution XXXI of the International Baltic Sea Fishery Commission (IBSFC) as truly selective gear when cod is defined as the target species.
Pozměňovací návrh
2
Čl . 2 písm . wa ) (nové)
(wa) „nástavec“ je oddělená část vlečné sítě válcovitého tvaru umístěná mezi ústím a koncem sítě.
Odůvodnění
It is essential to include a definition of an extension piece in the Resolution.
Pozměňovací návrh
3
Čl 4 odst . 4
4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo několika reprezentativních vzorků.
4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo několika reprezentativních vzorků. Vzorek musí přijmout jak majitel lodi tak i inspektor.
Odůvodnění
In order to ensure that the sampling process conforms to regulations, it should be under inspection, with the inspector's responsibilities in the matter defined in a separate provision .
Pozměňovací návrh
4
ČL. 6 PÍSM. B)
(b) nástavce, po jejichž obvodech je počet ok, vyjma oka v postranních obrubách, menší než počet ok, vyjma oka v postranních obrubách, na obvodu nejpřednějšího konce kapsy, k níž je nástavec připevněn;
(b) nástavce, jejichž obvod je v jakémkoli bodě menší než obvod nejpřednějšího konce kapsy, k níž je nástavec připevněn;
Odůvodnění
An extension piece is often made with a larger mesh than the codend. Keeping the original version of this provision would result in the extension piece being much wider than the codend.
Pozměňovací návrh
5
ČL. 6 PÍSM. C)
(c) veškeré sítě s velikostí ok rovnou nebo větší než 32 mm, přičemž žádná oka nejsou čtyřstranná;
(c) veškeré kapsy a nástavce s velikostí ok rovnou nebo větší než 32 mm, přičemž žádná oka nejsou čtyřstranná;
Odůvodnění
The selectivity is influenced only by the extension piece and the codend, so the provision should relate only to those portions of the net.
Pozměňovací návrh
6
ČL. 6 PÍSM. D)
(d) veškeré materiály ze síťoviny obsahující jednotlivá čtyřstranná oka, jejichž kterákoli příčka se liší délkou od kterékoli jiné příčky téhož oka o více než 10% a nejméně o 2 mm;
(d) veškeré kapsy, nástavce nebo materiály ze síťoviny obsahující jednotlivá čtyřstranná oka, jejichž kterákoli příčka se liší délkou od kterékoli jiné příčky téhož oka o více než 10% a nejméně o 2 mm;
Odůvodnění
The net material's physical properties allow over 30% relative lengthening of the threads. In working conditions (e.g. under load) the knots move and threads stretch and, in effect, the diamond shape of the mesh is lost.
Pozměňovací návrh
7
ČL. 6 PÍSM. G)
(g) veškeré kapsy nebo nástavce sady čtvercových ok, pokud nejsou vyrobeny výhradně z jednoho druhu síťoviny;
vypouští se
Odůvodnění
These prohibitions exclude the use of the 'BACOMA' type codend, as the exit window is made of a different type of net material than the rest of the bag.
Pozměňovací návrh
8
ČL. 6 PÍSM. H)
(h) veškeré kapsy, resp. nástavce vyrobené z více než z jedné vrstvy síťoviny; jedná se o konstrukce, kdy lineární rozměry horní poloviny kapsy, resp. nástavce při natažení se nerovnají lineárním rozměrům natažené spodní poloviny nebo spodního dílce.
(h) veškeré kapsy, resp. nástavce vyrobené z více než z jedné vrstvy síťoviny; jedná se o konstrukce, kdy podélné rozměry horní poloviny kapsy, resp. nástavce při natažení se nerovnají podélným rozměrům natažené spodní poloviny nebo spodního dílce , s výjimkou typu zařízení BACOMA .
Odůvodnění
The original version of this provision excludes the use of BACOMA type gear as the exit window is made of a different type of netting material than the rest of the codend.
Pozměňovací návrh
9
ČL. 12 ODST. 1
1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě nebo používat pro rybolov unášené tenatové sítě.
1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě nebo používat pro rybolov unášené tenatové sítě. Zhodnocení dopadu používání unášených sítí a dalších tenatových sítí na populaci mořských savců bude vypracováno nejpozději do 1. ledna 2008.
Odůvodnění
The problem dealt with in this Article needs to be thoroughly evaluated in the near future. Over the last 50 years in the southern section of the area, barely a handful of sea mammals have been caught in this equipment. Furthermore, technical doubts have been expressed as to whether said salmon driftnets are especially dangerous to porpoise. According to ASCOBANS, all entangling equipment, and therefore also cod fishing nets, can cause death. This is not dealt with in Article 12.
Pozměňovací návrh
10
ČLÁNEK 19
Článek 19
Uzavření Bornholmské hlubiny
Od 15. května do 31. srpna je zakázán rybolov v Bornholmské hlubině, v oblasti moře vymezené liniemi spojujícími následující souřadnice:
– 55° 30'SŠ, 15° 30'VD.
– 55° 30'SŠ, 16° 30'VD.
– 55° 00'SŠ, 16° 30'VD.
– 55° 00'SŠ, 16° 00'VD.
– 55° 15'SŠ, 16° 00'VD.
– 55° 15'SŠ, 15° 30'VD.
– 55° 30'SŠ, 15° 30'VD.
vypouští se
Odůvodnění
In accordance with IBSFC provisions, fisheries where spawning takes place must be protected. In the Baltic, these are mainly the Bornholm, Gdansk and Gotland Deeps. There are also known spawning grounds in the Western sectors of the Baltic. Why is only one of the three spawning grounds recommended for fishing restrictions?
Pozměňovací návrh
11
PŘÍLOHA II TABULKA POZN. 2
2. Použití horního únikového okna typu Bacoma s příslušnou velikostí ok a specifikacemi, jak je stanoveno v dodatku.
2. Použití horního únikového okna typu Bacoma nebo kapes T90 s příslušnou velikostí ok a specifikacemi, jak je stanoveno v dodatku.
Pozměňovací návrh
12
PŘÍLOHA II DODATEK NÁZEV
Specifikace horního okna kapsy zatahovací sítě s názvem „BACOMA“
A. Specifikace horního okna kapsy zatahovací sítě s názvem „BACOMA“
Pozměňovací návrh
13
PŘÍLOHA II DODATEK ODST. 1 ÚVODNÍ ČÁST
1. S cílem zaručit selektivitu vlečných sítí, dánských nevodů a podobných sítí se speciálními otvory ok – jak stanoveno v příloze II. - je povoleno používat výhradně typ únikového okna „BACOMA“, jak je popsáno níže.
1. Popis
Pozměňovací návrh
14
PŘÍLOHA II DODATEK ODST. 1 PÍSM. BI)
i. Kapsa se skládá ze dvou dílců o stejné velikosti , které jsou dohromady na každé straně spojeny lemovým švem stejné délky.
i. Kapsa se skládá ze dvou dílců, které jsou dohromady na každé straně spojeny lemovým švem stejné délky.
Odůvodnění
If the BACOMA window is to be fitted in the upper panel, the upper and lower panels cannot be of equal size.
Pozměňovací návrh
15
PŘÍLOHA II DODATEK ČÁST B (nová)
B. SPECIFIKACE KAPSY SÍTĚ S NÁZVEM T90
1. Popis
a. Popis T90
Kapsa s kroucenými oky (T90) vlečných sítí, dánských nevodů nebo jiných vlečných sítí je vyrobena ze síťoviny s kosočtvercovými oky vykroucenými o 90° ze svého běžného směru. Na rozdíl od hlavního směru, ve kterém je vedeno vlákno síťoviny u kapsy s kosočtvercovými oky, jež je kolmé na podélnou osu rybolovného zařízení (A), u kapsy s kroucenými oky je hlavní směr vedení vlákna síťoviny souběžný s touto osou (B).
A B
b. Velikost oka
Velikost oka musí být minimálně 110 mm a musí být měřena kolmo k podélné ose kapsy. Oka kapsy a nástavce nesmí být blokovány vnitřními ani vnějšími přídavnými díly.
c. Zdvojená tloušťka
Průměr zdvojeného lanka síťoviny použitého u kapsy T90 nebo nástavce nesmí přesáhnout 5 mm u každého lanka. U kapsy se povoluje maximální tloušťka zdvojeného lanka nepřesahující 4 mm.
2. Výroba
a. Kapsa T90 a její nástavec jsou vyrobeny ze dvou dílců o stejné velikosti, se stejným počtem ok co do délky i do šířky s orientací ok připevněnými dvěma bočními lemy viz výše. Všechny dílce jsou vyrobeny z neklouzavých uzlů tak, aby oka zůstávala při použití vždy otevřená.
b. Počet otevřených ok na obvodu musí být neměnný od přední části nástavce až po nejvzdálenější část kapsy.
c. V bodě upevnění kapsy nebo nástavce k zúžené části vlečných sítí musí počet ok na obvodu kapsy nebo nástavce tvořit 50 % poslední řady ok zúžené části vlečné sítě. Kapsa a nástavec jsou znázorněny níže (obr. 1).
3. Obvod
Počet ok jakéhokoli obvodu kapsy a nástavce, vyjma upevnění a lemů nesmí být více než 50.
4. Napojení
Přední okraj dílců, z nichž se skládá kapsa i nástavec bude upevněn řadou tkaných polovičních ok. Zadní okraj dílců kapsy bude upevněn kompletní řadou tkaných ok, která umožňuje vedení zatahovací šňůry.
5. Délka kapsy
Minimální délka kapsy je 50 ok.
6. Zvedací popruh
Délka zvedacího popruhu v bodě upevnění ke kapse nesmí být menší než délka natažených ok kolem obvodu kapsy násobena faktorem 0,6.
7. Kapsová bóje
Bóje kapsy musí mít kulatý tvar o maximálním průměru 40 cm. K zatahovací šňůře musí být upevněna prostřednictvím lana bóje. Délka lana nesmí být menší než 2,5 násobek druhé odmocniny hloubky.
Obr. 1
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Rozpatrywany projekt Rozporządzenia Rady wymaga szczególnej uwagi. Dokument bowiem stanowi swego rodzaju kodyfikację dotychczasowych regulacji sprzyjających zachowaniu zasobów połowowych akwenu bałtyckiego poprzez zastosowanie odpowiednich środków technicznych. Porządkuje przepisy wypracowywane przed 2004 r., czyli przed akcesją „nowej dziesiątki” do UE. Szerokie negocjacje, jakie toczyły się nad tą regulacją właśnie w roku 2004, objęły więc przede wszystkim kraje „starej piętnastki”. Ewentualny udział w ówczesnych dyskusjach innych, zainteresowanych krajów europejskich miał ograniczony zasięg ponieważ nie mogła uczestniczyć w nich, siłą rzeczy, nowa reprezentacja parlamentarna.
W taki sposób przygotowywany dokument trafił jednak do PE nowej edycji, powiększonego o ową „dziesiątkę”. Oznaczało to w praktyce, że obok czterech dotychczas koegzystujących w ramach UE bałtyckich partnerów pojawili się czterej następni (bezpośrednio przy tym sąsiadujący z pozostającą poza zintegrowanymi strukturami Rosją). Wobec specyficznego charakteru środowiska naturalnego Bałtyku, istotnych odrębności pomiędzy jego zachodnią i wschodnią częścią głos nowych krajów w sprawie analizowanego Rozporządzenia musiał po prostu mocno zaistnieć. Sprawozdawca tematu, eurodeputowany reprezentujący region południowej części Bałtyku, stanął przed niezmiernie trudnym zadaniem, rozpatrzenia licznych propozycji konkretnych poprawek, mniej czy bardziej sprecyzowanych sugestii. Stanął, co gorsza, przed koniecznością zestawienia tych opinii z wypracowanym jeszcze w latach dziewięćdziesiątych stanowiskiem kolegów posłów z Komisji Rybołówstwa PE. Wielu nadal pracuje w naszej Komisji.
Generalnie biorąc, autorzy Rozporządzenia koncentrują się na uproszczeniu dotychczasowych regulacji przez zmniejszenie zestawu sprzętu połowowego, harmonizacji dat okresów ochronnych i minimalnych wielkości wyładunków ryb. Istnieje uzasadniona przesłanka do stwierdzenia, że swoje konsultacje z nowymi krajami zawężano głównie do administracji rybackiej. Poseł –sprawozdawca uznał natomiast za konieczne włączenie do tych konsultacji środowisk rybackich i przetwórczych. Wielokrotnie ponawiane ekspertyzy w tych środowiskach wniosły dość ostry obraz stanowiska rybaków z południowego Bałtyku; część propozycji Rozporządzenia zdecydowanie odrzucano.
Sugestie Komisji Rybołówstwa PE szły z kolei, jak się wydaje, w kierunku adaptacji w bałtyckich realiach urządzeń sprawdzających się w innych środowiskach morskich. Ta słuszna w swym ogólnym założeniu teza budzi jednak w niektórych przypadkach poważne wątpliwości, niesie niekiedy zbyt dotkliwe dla rybaków (i nie w pełni usprawiedliwione) propozycje rozwiązań. Stawała się tym samym źródłem rozbieżności interpretacyjnych, kontestacji, wręcz znamion konfliktu pomiędzy starymi a nowymi krajami unijnymi.
Konsekwentne pozostawanie obu stron na swoich pozycjach znalazło niestety swoje odzwierciedlenie w zgłoszonych przez sprawozdawcę poprawkach do Rozporządzenia przedstawionych na posiedzeniu Komisji Rybołówstwa w dniu 11 lipca 2005 r.: niektóre artykuły lub ich podpunkty zostały jednoznacznie zakwestionowane. Kontrowersja, mimo że nie uzewnętrzniona dostatecznie w trakcie oficjalnej dyskusji, stała się faktem; tak w każdym bądź razie odebrał tę sytuację sprawozdawca.
Po tym posiedzeniu przyszedł czas na poprawki innych posłów i autopoprawki reportera, przyszedł również czas na poszukiwanie końcowych, satysfakcjonujących rozstrzygnięć. Wznowione teraz negocjacje otworzyły na szczęście pewne możliwości rozwiązania zasadniczych kwestii spornych. Pozwoliły sprawozdawcy i jego doradcom – przy poszanowaniu głównych intencji autorów Rozporządzenia oraz bezpośrednio zainteresowanych bałtyckich środowisk rybackich – wydobyć z niektórych artykułów ich niejako elastycznego przesłania, inspiracji do ponownego ich odczytania. Umożliwiły również podjęcie nowej próby wyjścia naprzeciw oczekiwań wielu kolegów posłów.
Niewątpliwą słabością Rozporządzenia okazał się brak definicji często przywoływanego w kolejnych artykułach przedłużacza. Mankament ten wytknięty został w trakcie posiedzeń Komisji Rybołówstwa PE. Dobrze, że autorzy dokumentu zdecydowali się na naprawienie tego błędu. Sformułowania definicji przedłużacza podjął się także niżej podpisany, traktując go przede wszystkim jako część trału zwiększającą pojemność worka. Zabieg ten stworzył automatycznie korzystniejszy kontekst dla wielu zapisów Rozporządzenia odnoszących się do przedłużacza, uwolnił je od kontrowersyjnej wymowy. Dzięki temu zrezygnowano w ogóle z poprawki 16, a restrykcyjne poprawki 3, 4, 5, 6 i 7 zostały złagodzone: sprowadzono je do drobnych modyfikacji odpowiednich propozycji Rozporządzenia. Tym samym, tak niepokojący całe środowisko rybackie „restrykcyjny” art. 6 nabiera innego sensu, staje się mniej „dokuczliwy”. Przy okazji dodajmy, że sprawozdawca uznał również za możliwe wycofanie swoich poprawek: 12, 13, 14 i 17.
Świadomość wznowienia przez KE i Radę intensywnych prac nad udoskonaleniem Rozporządzenia, uzyskanych już efektów (m. in dzięki uwzględnieniu krytycznych uwag Komisji Rybołówstwa PE), pozwoliła sprawozdawcy na ponowne odniesienie się do kwestii, które wywoływały dotychczas najwięcej dyskusji. W Komisji Rybołówstwa PE szczególne kontrowersje budziła, zgłaszana przez reportera, poprawka do art. 12. Za usprawiedliwioną należy uznać opinię, że pławnice łososiowe stosowane w południowej części Bałtyku stanowią minimalne zagrożenie dla morświnów, które występują tu jedynie śladowo. Prawdą jest również i to, że zalecana w rozporządzeniu (i zgodna z wcześniejszymi postanowieniami Komisji Rybołówstwa PE) decyzja o likwidacji tych urządzeń pozbawi możliwości łowienie łososia około 60. polskich armatorów. Niepokojące jednak komunikaty z ostatnich dni, mówiące o zmniejszaniu się populacji morświnów, nakazują zachowanie szczególnej roztropności, konieczność naprawdę wnikliwego zbadania tego problemu.
W autopoprawce sprawozdawca starał się zatem uwzględnić intencje autorów tego artykułu. Troska o uzasadnione obawy rybaków bałtyckich co do dalszych ich losów każe jednak podjąć jakieś działania zaradcze, a zwłaszcza przystąpienie do intensywnych prób ustalenia stanu faktycznego. Zaleca się mianowicie przeprowadzenie do dnia 1 stycznia 2008 r. ewaluacji skutków stosowania pławnic i innych narzędzi oplątujących w odniesieniu do ssaków morskich. W zależności od wyników tej gruntownej oceny podjęte zostaną ostateczne decyzje w sprawie dalszego stosowania, względnie wycofania pławnic.
Zarysowuje się także możliwość kompromisowego rozwiązania problemu sprzętu dla połowu dorsza. KE i Rada zdają się coraz bardziej skłaniać ku możliwości stosowania, obok zalecanego w Rozporządzeniu okna wyjściowego (dla młodego narybku) typu BACOMA, również już sprawdzonego worka T-90. Do stosownej autopoprawki załączono specyfikację techniczną tego urządzenie w przeświadczeniu, że propozycja ta znajdzie również poparcie naszej Komisji.
Reasumując należy podkreślić, że projekt Rozporządzenia Rady, datowany na 14 marca 2005 r., znajduje się w fazie intensywnych przeróbek. Po zakończeniu podstawowych prac przez KE do prac modyfikacyjnych przystąpiła Rada, która prowadzi szerokie negocjacje z zainteresowanymi krajami. Opinia Komisji Rybołówstwa PE będzie miała kluczowe znaczenie dla dalszych prac nad tym dokumentem; wskazany byłby również dalszy udział europarlamentarzystów w prowadzonych konsultacjach. Powtórzmy na koniec, że waga rozpatrywanego dokumentu, jego specjalny charakter oraz znaczenie dla rozwoju rybołówstwa bałtyckiego (zwłaszcza zachowania zasobów połowowych) wymagają gruntownego rozpoznania problemu, rozwagi w ferowaniu ostatecznych rozstrzygnięć. Rozstrzygnięć, które przydatne będą tylko wówczas, gdy kompetentnie zdefiniują „literę i ducha” bałtyckich realiów.
POSTUP
Název
Návrh nařízení Rady, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu a mění nařízení (ES) č. 1434/98
Referenční údaje
KOM(2005)0086 – C6-0094/2005 – 2005/0014(CNS)
Právní základ
čl. 37 SES
Základ v jednacím řádu
článek 51
Datum konzultace s Parlamentem
11.4.2005
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
PECH 14.4.2005
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Zdzisław Kazimierz Chmielewski 30.3.2005
Předchozí zpravodaj
Zjednodušený postup Datum rozhodnutí
Zpochybnění právního základu Datum, kdy výbor JURI zaujal stanovisko
Změna finanční dotace Datum, kdy výbor BUDG zaujal stanovisko
Konzultace s Evropským hospodářským a sociálním výborem Datum rozhodnutí na zasedání
Konzultace s Výborem regionů Datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
24.5.2005
11.7.2005
30.8.2005
Datum přijetí
15.9.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
jednohlasně
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Elspeth Attwooll, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, David Casa, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Alfred Gomolka, Pedro Guerreiro, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Rosa Miguélez Ramos, Seán Ó Neachtain, Neil Parish, Willi Piecyk, Bernard Poignant, Margie Sudre, Daniel Varela Suanzes-Carpegna
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Dorette Corbey, María Isabel Salinas García
Náhradníci (čl. 178 odst. 2) přítomní při závěrečném hlasování
Eugenijus Gentvilas, Grażyna Staniszewska, Kyösti Tapio Virrankoski
Datum předložení – A6
16.9.2005
A6-0265/2005
Poznámky
...
