EP diskutoval o hrozbě terorismu
Spravedlnost a vnitřní věci
2007-09-05 - 15:28
Dnešní plenární zasedání bylo zahájeno rozsáhlou debatou o terorismu a budoucí strategii EU v této oblasti. Poslanci v této souvislosti položili řadu otázek Radě a Komisi týkajících se zejména rovnováhy mezi bojem proti terorismu a dodržováním základních práv občanů. Poté se k terorismu vyjádřili také zástupci politických skupin.
Od teroristických útoků v Madridu, Londýně a Glasgowě přijala Evropská unie strategii boje proti terorismu, akční plán boje proti terorismu, rámcové rozhodnutí o terorismu a několik iniciativ na zlepšení koordinace v této oblasti.
Poslanci však poukazují na skutečnost, že přes četná opatření, která Evropská unie v oblasti boje proti terorismu přijala, a řadu hodnocení, jež provedla, se členské státy nadále stávají terčem pokusů o teroristický útok. Evropský parlament v této souvislosti položil Radě a Komisi několik otázek.
V první řadě se poslanci dotázali Evropské komise a Rady, zda hodlají provést ve spolupráci s EP a národními parlamenty hodnocení všech dosavadních protiteroristických opatření za účelem posouzení jejich účinnosti a toho, do jaké míry a jak účinně jsou uplatňována na úrovni členských států.
Poslanci se dále dotázali Komise a Rady, zda se do budoucna zaměří na uplatňování stávajících opatření, či v této oblasti připravují nové návrhy, a jakým způsobem je vyhodnocována výměna informací mezi členskými státy a EU.
V souvislosti se SitCenem položili poslanci otázku, zda Komise a Rada zamýšlí napravit nedostatky, na něž zpráva SitCenu poukázala, a jaká úloha bude tomuto středisku jakožto nástroji pro sledování a koordinaci vyšetřování teroristických trestných činů do budoucna vyhrazena.
Další dotaz se týkal rezignace pana DE VIESE a dalšího mandátu funkce koordinátora EU pro boj proti terorismu.
Poslanci dále položili několik doplňujících otázek Radě týkajících se zejména uplatňování článku 6 Smlouvy o EU, mimořádného vydávání vězňů a porušování mezinárodních závazků ze strany členských států EU, zejména Úmluvy OSN proti mučení. Poslanci se rovněž dotázali, jakým způsobem hodlá Rada dále nakládat se seznamem teroristů EU, který podle výnosu Evropského soudu prvního stupně odporuje evropským právním předpisům.
Vystoupení Rady a Komise
Za Radu vystoupil pan Manuel LOBO ANTUNES , který v první řadě zdůraznil, že členské státy „musí nadále pracovat na ochraně našich společných hodnot pro boj proti terorismu”. Jedná se o globální hrozbu, která vyžaduje globální odpověď ve spolupráci zejména s třetími státy a organizacemi, které se touto otázkou zabývají. „Rovněž je třeba vést dialog se státy Středomoří, mezinárodními organizacemi a OSN” , uvedl. V této oblasti považuje Rada za nanejvýš důležitou také kontinuitu dialogu s USA.
V prosinci 2005 přijala Rada strategii boje proti terorismu, která se zaměřuje na 4 oblasti: Prevence, obrana, vyšetřování a reakce. Rada současně každých šest měsíců hodnotí nejen provádění této strategie, ale také míru a způsob jejího uplatňování na úrovni členských států.
Spolupráce v oblasti boje proti terorismu by se nicméně měla celkově zlepšit po přijetí reformní smlouvy, která umožní širší využívání rozhodování kvalifikovanou většinou. Manuel LOBO ANTUNES rovněž zdůraznil, že Rada vede úzký dialog s Evropských parlamentem a zapojuje jej do hodnocení svých politik.
V souvislosti s článkem 6 Smlouvy o EU je nezbytně nutné, aby „členské státy plnily závazky Evropské charty základních práv a dodržovaly mezinárodní humanitární právo” , uvedl na závěr.
Za Evropskou komisi reagoval na dotazy poslanců komisař Franco FRATTINI, který poslance ujistil o tom, že Komise „plně provádí strategii Rady v oblasti boje proti terorismu”. Zdůraznil současně, že díky úsilí členských států bylo možno odvrátit hrozbu několika útoků, což osobně považuje za velký úspěch. „Hrozba terorismu je však stále velmi vysoká” , uvedl, a EU musí být proto „bdělá”.
Pokud jde o činnost Evropské komise v této oblasti, seznámil poslance s balíčkem opatření, která by měla být přijata do konce roku.
Tento balíček bude obsahovat:
Akční plán EU pro bezpečnost výbušnin : Komise má nyní k dispozici zprávu vypracovanou skupinou odborníků, která obsahuje 50 doporučení na zlepšení bezpečnosti výbušnin. Tato doporučení budou představovat základ pro akční plán EU.
Návrh změny rámcového rozhodnutí o terorismu v souvislosti se zneužíváním internetu pro teroristické účely : Komise usiluje o to, aby zneužívání internetu pro šíření terorismu bylo do budoucna posuzováno v celé EU jako trestný čin.
Jmenná evidence cestujících (PNR) : Komise se domnívá, že Evropa je nyní velmi pravděpodobným cílem teroristických útoků a v oblasti boje proti terorismu se jmenná evidence cestujících stala důležitým nástrojem.
Hodnocení provádění rámcového rozhodnutí o terorismu ze strany členských států
Komise se v poslední řadě domnívá, že výměna informací mezi členskými státy a evropskými institucemi je velmi důležitá a bez vzájemné důvěry nelze navázat skutečnou spolupráci. Současně je přesvědčena, že by měla být posílena úloha Eurojustu a Europolu jakožto koordinátorů.
Vystoupení politických skupin
Za skupinu Evropské lidové strany a Evropských demokratů vystoupil Manfred WEBER , který zdůraznil, že „terorismus vyvolává obavy, občané mají strach” . Evropská odpověď je podle jeho názoru nedostatečná. „Evropa je ochromena” , uvedl. Teroristé podle jeho názoru používají moderní metody, na které nejsou členské státy schopny reagovat samy. Jménem své skupiny se vyslovil pro revizi a hodnocení stávajících opatření, ale uvítal by také nové podněty a iniciativu Komise v této oblasti.
Jan Marinus WIERSMA (PES, NL) v první řadě zdůraznil nutnost rozvoje další spolupráce mezi členskými státy a vyjádřil pochybnosti ohledně činnosti Rady v této oblasti. „Spolupráce není tak dobrá, jak by mohla být” , uvedl. V neposlední řadě se zmínil také o otázce radikalizace a uvedl, že je třeba hledat způsob, jak proti tomuto jevu působit, a zjistit důvody, které vedou mladé lidi k tomu, aby se stávali přívrženci těchto radikálních hnutí. V tomto hledu je přesvědčen, že represe není adekvátní odpovědí a pro tyto mladé lidi je třeba vytvářet lepší životní podmínky a nabídnout jim alternativy.
Graham WATSON (ALDE, UK) se v první řadě vyslovil proti zákonům, které nám „odmítají svobodu”. Podle jeho slov je zcela zjevná nutnost posílit soudní spolupráci a překvapuje ho nečinnost Rady v této oblasti. Nové zákony však musí „odpovídat reálné hrozbě” , uvedl. Je třeba usilovat také o svobodu, nejen o bezpečnost. Je rovněž přesvědčen o tom, že i přes ujištění Rady nejsou občané s prací EU v této oblasti spokojeni. Doufá proto, že se Rada „připojí k hodnocení evropských politik, které navrhuje Evropská komise”.
Konrad SZYMAŃSKI (UEN, PL) uvedl, že spolupráce se po útocích v Madridu a Londýně značně zlepšila. „Není cena, která by byla příliš vysoká za bezpečnost” , uvedl. Současně zdůraznil, že je třeba zlepšit a změnit mezinárodní právo v této oblasti.
Cen ÖZDEMIR (Verts/ALE, DE) uvedl, že terorismus není teoretický, ale praktický problém a proto je třeba zavést cílená a efektivní opatření. Rovněž se domnívá, že by bylo třeba „vypracovat přehled opatření, která byla dosud přijata” a provést jejich hodnocení. „Je třeba vědět, co jsme do této doby udělali proti terorismu” , dodal. Zároveň je také zapotřebí zohlednit morální aspekt a posoudit chování samotné EU, zejména pokud jde o převážení vězňů přes evropská letiště nebo seznamy teroristů EU, které „porušují evropské i mezinárodní právo” . Současně zdůraznil, že v této otázce by měl být více zapojen Evropský parlament. V poslední řadě se jménem své skupiny vyslovil proti funkci evropského koordinátora boje proti terorismu.
Tobias PFLÜGER (GUE/NGL, DE) zdůraznil, že debata, která je na půdě Parlamentu vedena, je ústředním prvkem demokracie v Evropské unii. „Od 11. září 2001 vedeme válku proti terorismu” , uvedl. Vojenskou strategii NATO je složité změnit. V Afghánistánu se dostáváme do podobné situace, jako v Iráku. „Válka proti terorismu tento terorismus živí” , uvedl na závěr.
Johannes BLOKLAND (IND/DEM, NL) zdůraznil, že je třeba zjistit, zda opatření, která byla přijata, jsou v souladu s demokratickými právy. Opatření o tekutinách považuje za neefektivní a shromažďování údajů je podle jeho slov sice „intenzivní”, ale tyto údaje nejsou využívány správně. Považuje za nutné najít rovnováhu mezi bojem proti terorismu a právy občanů. V poslední řadě poukázal na skutečnost, že členské státy neuplatňují správně evropské politiky v této oblasti a také neexistuje žádná důsledná demokratická kontrola.
Andreas MÖLZER (ITS, AT) upozornil na to, že podle četných studií „islámská hrozba posiluje”. Nejedená se však podle jeho slov o hrozbu zvenčí, nýbrž o hrozbu uvnitř samotné EU. K této radikalizaci mladé evropské muslimy údajně vedou islámské školy. Evropa podle něj „podceňuje islámskou společnost” a „špatně chápe pojem tolerance”.
Rozpravy se zúčastnili také dva čeští poslanci:
Libor ROUČEK (PES, CS), který uvedl, že terorismus představuje útok proti základním hodnotám, na nichž spočívá evropská integrace a kterými jsou „koncept lidských práv, právní stát, svoboda a demokracie” . Z toho důvodu je přesvědčen, že reakce EU musí být „tvrdá a jednoznačná” , neměla by však obsahovat pouze represivní opatření. Měla by se více zaměřovat na prevenci, a to jak na úrovni EU, tak ve vztahu se třetími státy. V souvislosti se společnou zahraniční a bezpečností politikou se domnívá, že „jejím cílem by mělo být posílení ekonomického a sociálního rozvoje, aktivní podpora občanské společnosti a konceptu lidských práv, úsilí o mírové řešení mezinárodních konfliktů, včetně konfliktu palestinsko-izraelského”. Tato politika by také měla být podle názoru více zaměřena na regionální spolupráci. V poslední řadě zdůraznil, že EU by měla ve spolupráci s USA a dalšími spojenci vypracovat „komprehensivní konvenci Organizace spojených národů o terorismu”.
Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED, CS) v úvodu zdůraznila, že „teroristy nic nezastraší tak, jako naše schopnost jednat”. Nebezpečí terorismu tedy spatřuje v naší nepružnosti a neschopnosti přizpůsobit se novým způsobům komunikace. Jediným způsobem, jak lze účinně bojovat proti terorismu, je vytvořit pružné nadnárodní struktury a dodat více kompetencí Europolu a Eurojustu. Naopak za velmi špatný signál považuje uplatňování čistě národního přístupu k této otázce. Navrhuje proto posílení policejní spolupráce, přiblížení trestních zákoníků jednotlivých členských států a vzájemné uznávání soudních rozsudků. V této souvislosti také připomněla, že členské státy jsou povinny provést do prosince 2007 směrnici o praní špinavých peněz. Vyzývá v této souvislosti Komisi, aby jednala „jednoznačně a rozhodně” při prosazování bezpečnostních opatření, která si kladou za cíl kontrolovat praní špinavých peněz a financování terorismu.
2007-09-03
Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou Rozprava: 5. 9. 2007 Hlasování: 11. říjen 2007
20070823IPR09765 Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou - Boj proti terorismu Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou - Boj proti terorismu Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou - Boj proti terorismu
-//EP//TEXT OQ O-2007-0046 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT OQ O-2007-0051 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT OQ O-2007-0053 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
