KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0310/2006
3. 10. 2006
ZPRÁVA
o strategickém partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou
(2006/2234(INI))
Výbor pro rozvoj
Zpravodajka:
Luisa Morgantini
PE 376.729v03-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................9
POSTUP...................................................................................................................................15
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o strategickém partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou
( 2006/2234(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. června 2006 s názvem „Směrem ke strategickému partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou“ ( KOM(2006)0347 ),
– s ohledem na sdělení Komise Radě a zástupcům vlád členských států zasedajícím v Radě, které má být Komisi vodítkem při revizi Dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, ze dne 28. června 2006 (KOM(2006)348),
– s ohledem na Dohodu o obchodu, rozvoji a spolupráci (dále jen „DORS“) mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé, která byla podepsána v říjnu 1999 a prozatímně a částečně uplatňována od ledna 2000 a která vstoupila plně v platnost dne 1. května 2004,
- s ohledem na dohodu o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, podepsanou dne 23. června 2000 v Cotonou (tzv. Dohoda z Cotonou)
Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
– s ohledem na zprávu o rozvojových cílech tisíciletí OSN: „Investice do rozvoje: praktický plán pro dosahování rozvojových cílů tisíciletí“,
– ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států, kteří se setkali v rámci Rady, Evropského parlamentu a Komise, o rozvojové politice Evropské unie „Evropský konsensus“
Úř. věst C 46, 24.2.2006, s. 1. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 17. listopadu 2005
Přijaté texty, P6_TA(2005)0445 . o rozvojové strategii pro Afriku a usnesení ze dne 6. července 2006
Přijaté texty, P6_TA(2006)0304 . o partnerství pro růst, stabilitu a rozvoj mezi EU a Karibikem,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozvoj ( A6‑0310/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že Jihoafrická republika je nejvýznamnější politickou silou v subsaharské Africe, činnou na kontinentální úrovni zejména v rámci Africké unie a Nového partnerství pro rozvoj Afriky (NEPAD) a na regionální úrovni v rámci Jihoafrického rozvojového společenství (JARS), a že je světově významným činitelem i na mnohostranných mezinárodních obchodních jednáních Světové obchodní organizace (WTO) a že stále více přispívá k udržování míru a řešení konfliktů v Africe,
B. vzhledem k tomu, že má Jihoafrická republika zdaleka nejsilnější ekonomiku nejen v subsaharské Africe, ale i v rámci afrických, karibských a tichomořských států (AKT), a vzhledem k tomu, že po ministerské schůzce WTO v Cancúnu hrála Jihoafrická republika hlavní úlohu v G20 jako zástupce rozvojových zemí Afriky a snažila se posílit pozici těchto zemí v jednáních o otázkách, které jsou zásadní pro jejich hospodářství,
C. vzhledem k tomu, že Jihoafrická republika vystupovala jako člen Cairnské skupiny v rámci WTO na ochranu zájmů ekonomik, které vyvážejí zemědělské produkty,
D. vzhledem k rozdílům v příjmech, které jsou dědictvím doby apartheidu, kdy většina bílé populace žije v podmínkách srovnatelných s životní úrovní západní Evropy, zatímco většina černošské populace žije v podmínkách srovnatelných s nejméně rozvinutými zeměmi a téměř polovina obyvatelstva žije pod hranicí chudoby,
E. vzhledem k tomu, že strategie politiky posilování hospodářského vlivu černošského obyvatelstva (Black Economic Empowerment, BEE) Jihoafrické republiky, která byla přijata v roce 2004, si klade za cíl napravit nerovnosti pocházející z éry apartheidu tím, že zvýší zapojení znevýhodňovaného obyvatelstva do hospodářství,
F. vzhledem ke značně vysoké míře nezaměstnanosti v Jihoafrické republice, která podle oficiálních údajů dosahuje 30 % a podle neoficiálních téměř 40 %,
G. vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti odráží pokračující rasovou diskriminaci, neboť nezaměstnanost postihuje 50 % černé populace, 27 % barevné populace, 17 % asijské populace a pouhých 6 % bílé populace,
H. vzhledem k tomu, že imigrační situace v Jihoafrické republice je velmi specifická, kdy na jednu stranu země po desetiletí přitahuje legální (např. těžba zlata a diamantů) i ilegální (lepší životní úroveň) přistěhovalectví z celého regionu jižní Afriky a na druhou stranu je to země, která velmi trpí „odlivem mozků“, především v oblasti zdravotnictví,
I. vzhledem k tomu, že vláda Jihoafrické republiky definovala cíle své makroekonomické politiky v Iniciativě pro urychlený a sdílený rozvoj v Jihoafrické republice (ASGISA), která je zaměřena na zvýšení ekonomického růstu o 6 %, snížení nezaměstnanosti a chudoby do roku 2014 o polovinu,
J. vzhledem tomu, že má Jihoafrická republika nejvíce nakažených virem HIV na světě, že zde v roce 2005 zemřelo 320 000 lidí na AIDS a pandemie AIDS je humanitární tragédií poškozující především děti, jež se stávají sirotky a trpí zneužíváním, a ovlivňující hospodářství Jihoafrické republiky,
K. vzhledem k tomu, že je Jihoafrická republika hnací sílu hospodářství v celém regionu subsaharské Afriky, a vzhledem k tomu, že její hospodářský růst může ovlivňovat snižování chudoby a plnění rozvojových cílů tisíciletí (RCT) na regionální úrovni,
L. vzhledem k tomu, že vysoká zločinnost utlumuje hospodářský rozvoj a turistický průmysl a odrazuje od přímých zahraničních investic,
M. vzhledem k tomu, že je EU nejvýznamnějším obchodním partnerem Jihoafrické republiky, zatímco obchod s Jihoafrickou republikou není pro EU příliš významný,
N. vzhledem k tomu, že je Jihoafrická republika členským státem Dohody z Cotonou bez nároku na nereciproční obchodní preference a na využití finanční pomoci z Evropského regionálního rozvojového fondu, ale s podílem na politické spolupráci v rámci institucí EU-AKT,
O. vzhledem k tomu, že EU je zdaleka nejvýznamnějším dárcem pomoci Jihoafrické republice, který poskytuje kolem 70 % z celkové finanční pomoci, jejíž výše dosahuje asi 1,3 % státního rozpočtu,
P. vzhledem k tomu, že hospodářské a obchodní vztahy, jakož i politická, sociální a kulturní spolupráce a spolupráce v oblasti životního prostředí a zdravotnictví a v ostatních oblastech se řídí dohodou o obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS), jejímž cílem je nastolit zónu volného obchodu s nepravidelným harmonogramem a ochranou citlivých sektorů,
Q. vzhledem k tomu, že Komise navrhla nové strategické partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou se třemi hlavními cíli, tj. vytvořit jednotný, koherentní a jasný rámec pro všechny oblasti spolupráce, přesunout se z politického dialogu směrem ke strategické politické spolupráci a posílit stávající spolupráci na základě revidované dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS),
R. vzhledem k tomu, že dohoda obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS) umožnila EU překlenout rozdíl v obchodní bilanci s Jihoafrickou republikou a v otázce úpravy celních sazeb zatížila Jihoafrickou republiku více než EU, a z tohoto důvodu má EU větší prospěch ze stávající dohody DORS než Jihoafrická republika,
S. vzhledem k tomu, že zemědělské a technologicky vyspělé produkty EU při svém pronikání na jihoafrický trh negativně ovlivňují odvětví zemědělství a rozvoj strategických oblastí jihoafrické výroby s přidanou hodnotou, jako je výroba léčiv, strojních zařízení a vozidel,
T. vzhledem k tomu, že Jihoafrická republika již přijala značné závazky v rámci GATS v oblasti služeb a čelí vážným omezením při dosahování přijatelné úrovně přístupu ke službám a poskytování všeobecných služeb,
U. vzhledem k tomu, že Komise zamýšlí zrevidovat dohodu o obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS), zvláště začlenit další ustanovení o liberalizaci obchodu a přijmout závazky v oblasti služeb, investic, vládních zakázek, duševního vlastnictví, hospodářské soutěže, normalizace, cel a pravidel původu,
V. vzhledem k tomu, že zařazení ustanovení o investicích a vládních zakázkách může činit potíže Jihoafrické republice i dalším zemím Jihoafrické celní unie (JACU),
W. vzhledem k tomu, že Komise navrhuje také uvést dohodu DORS do souladu s revidovanou dohodou z Cotonou v otázkách šíření zbraní hromadného ničení, boje proti terorismu a beztrestnosti a prevence najímání námezdných vojáků,
X. vzhledem k tomu, že Komise zamýšlí dne 14. listopadu 2006 předložit Radě pro spolupráci mezi EU a Jihoafrickou republikou návrh akčního plánu pro provádění strategického partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou,
1. vítá snahu Komise podniknout kroky směrem ke strategickému partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou a navrhnout dlouhodobý a koherentní rámec pro spolupráci;
2. zdůrazňuje, že toto strategické partnerství by mělo vytvořit jednotný rámec, ve kterém se může zlepšit účinnost stávajících nástrojů spolupráce v zájmu obyvatelstva a hospodářství Jihoafrické republiky;
3. zdůrazňuje, že Strategické partnerství by mělo doplňovat strategie EU-Afrika a mělo by pojmout stávající práce na nástroji pro rozvojovou spolupráci, dohodách o hospodářském partnerství (EPA) a na dalších probíhajících jednáních;
4. zdůrazňuje, že chce-li dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí (RCT), měl by být akční plán snížení chudoby jeho prvořadým cílem, a to v souladu s Dohodou z Cotonou, a bere ohled na vliv strategického partnerství na země tohoto regionu a na jednání o dohodách o hospodářském partnerství EPA;
5. zdůrazňuje, že řešení krize HIV/AIDS, zahrnující vyvážený poměr mezi prevencí (s důrazem na sexuální a reprodukční zdraví) a léčbou, musí i nadále zůstat politickou prioritou jihoafrické vlády; vítá rozhodnutí vlády o programu na dodávku anti-retrovirálních léčiv, avšak i přesto trvá na tom, že je velice nutné zlepšit kvalitu provádění programu;
6. vítá nový přístup spočívající ve snaze posunout politický dialog směrem ke strategické politické spolupráci, v níž bude Jihoafrická republika označena za „hlavní oporu“ schopnou sledovat společné cíle a zaměření na regionální, africké a světové otázky s ohledem na to, že Jihoafrická republika hraje důležitou úlohu mluvčího zemí subsaharské Afriky na mezinárodních fórech, jako jsou WTO a Spojené národy;
7. žádá Jihoafrickou republiku, aby vyřešila vztah mezi JARS, JACU a DORS s cílem vytvořit uspořádanější politiku regionálního rozvoje; žádá Komisi, aby objasnila politiku EU ve vztahu k JARS, JACU a DORS s ohledem na jednání v rámci EPA;
8. navrhuje, aby politický dialog mezi EU a Jihoafrickou republikou dále probíhal formou pravidelných výměn návštěv parlamentních delegací (které jsou nezbytné, má-li být dosaženo většího vzájemného porozumění v otázkách společného zájmu, demokratických systémů obou stran a oblastí odpovědnosti);
9. zdůrazňuje specifickou politickou úlohu, kterou Jihoafrická republika již hraje v rámci celého kontinentu (např. v Súdánu, Kongu, Libérii), a domnívá se, že Evropská unie tuto pozici musí uznat a podpořit; v tomto kontextu zdůrazňuje význam Africké unie - jejímž zakladatelem a aktivním členem Jihoafrická republika je - jako možného mluvčího afrického kontinentu v globalizovaném světě a doufá v další rozvoj Africké unie;
10. žádá v této souvislosti Jihoafrickou republiku, aby využila svého politického vlivu a zajistila mírové řešení krize v sousedním Zimbabwe;
11. žádá Komisi, aby neztratila ze zřetele skutečnost, že Jihoafrická republika vybudovala významné politické a obchodní vztahy se zeměmi Asie a Latinské Ameriky a s rozvojovými zeměmi v souvislosti s mezinárodním rozložením;
12. zdůrazňuje, že akční plán by měl přihlížet k ekonomickým rozdílům mezi EU a Jihoafrickou republikou, zvláště v oblasti obchodu, jak – ve vztahu k méně rozvinutým ekonomikám – uznává sama WTO, když prosazuje zvláštní a diferencované zacházení, které umožní ponechat v platnosti některé tarify a další obchodní opatření nezbytná k ochraně těchto rozvíjejících se ekonomik;
13. zdůrazňuje, že v rámci akčního plánu by se měla věnovat zvláštní pozornost vytvoření iniciativ na podporu zahraničních investic vytvořením inovační strategie ve spolupráci s jihoafrickými orgány, s cílem překonat hlavní překážky investic, jako je sociální a hospodářský dopad AIDS, vysoká míra zločinnosti a státní zásahy do politiky zaměstnanosti a majetkových vztahů;
14. naléhavě žádá Komisi, aby netrvala na tom, že do revidované DORS budou připojena ustanovení, jež by bránila hospodářskému rozvoji a boji proti chudobě v Jihoafrické republice, a aby nezasahovala do rozhodnutí Jihoafrické republiky o účasti soukromého sektoru na poskytování základních služeb a poučila se z neúspěchu jednání o volném obchodu mezi Jihoafrickou celní unií (JACU) a USA, během kterých se USA pokusily prosadit podmínky pro JACU nepřijatelné;
15. navrhuje, aby byly z rozpočtu EU vyčleněny finanční prostředky určené na zlehčení obtížného integračního procesu v oblasti obchodu v jihoafrickém regionu;
16. navrhuje, aby akční plán a rozpočet EU počítaly v Jihoafrické republice s podporou dostatečné strategie na zabezpečení zásobování energií, která přihlíží ke klimatickým změnám a k jejich společenskému dopadu a vlivu na životní prostředí chudého obyvatelstva Jihoafrické republiky a tohoto regionu a která se zaměřuje mimo jiné na rozvoj zdrojů obnovitelné energie, zejména na malé vodní elektrárny, větrnou energii a na biomasu;
17. zdůrazňuje, že by měl být akční plán založen na participativním přístupu a přístupu zahrnujícím více zúčastněných stran a měl by se zaměřit na podporu priorit Jihoafrické republiky, včetně kroků proti šíření HIV, vládních opatření pro posilování hospodářského oživení a boje proti hospodářské nerovnosti, podporovat sociální soudržnost a zajišťovat, aby z hospodářských výhod měly užitek i lidé mimo nově se rodící finanční elitu, v souladu s Iniciativou pro urychlený a sdílený rozvoj v Jihoafrické republice (ASGISA) a strategií pro posilování hospodářského vlivu černošského obyvatelstva (BEE);
18. navrhuje, aby byly upřednostňovány ty žádosti Jihoafrické republiky o odbornou pomoc, které mají za cíl plnění rozvojových cílů této země a zároveň napomáhají sociálnímu a hospodářskému rozvoji tohoto regionu, s cílem povzbudit další africké vůdce k tomu, aby přijali odpovědnost za vypracování a zavedení udržitelného modelu ekonomického rozvoje kontinentu;
19. dále navrhuje, aby byla vytvořena oblast spolupráce na poli vzdělávání a odborné přípravy, která by zahrnovala výměny studentů a pedagogů a jihoafrickou sekci v rámci v programu Erasmus Mundus;
20. je si vědom značného prospěchu, který má Jihoafrická republika z úvěrů od Evropské investiční banky, a žádá zachování přinejmenším stejné míry podpory pro období let 2007–2013 s ohledem na potřeby mikropodniků a MSP;
21. trvá na tom, aby byla rozvojová pomoc přidělována na místní úrovni a pouze tehdy, když nebudou srovnatelné odborné síly a výrobky k dispozici v tomto regionu, byli zaměstnáváni externí odborníci a dováženy výrobky z jiných zemí;
22. zdůrazňuje průkopnickou roli v oblasti imigrační politiky, kterou by Jihoafrická republika mohla hrát v jihoafrickém regionu i na africkém kontinentu jako takovém díky svým jedinečným zkušenostem na tomto poli; zdůrazňuje proto, že Jihoafrická republika naléhavě potřebuje zvýšit své úsilí při přijímání soudržné a účinné migrační politiky; žádá Radu a Komisi, aby tyto snahy podpořily výměnou zkušeností a soustředěním se na tuto zvláštní roli Jihoafrické republiky v rámci migračních programů, jako jsou AENEAS a z něj vycházející programy;
23. naléhavě žádá Komisi, aby udržovala stálý politický dialog s vládou Jihoafrické republiky a přizvala Parlament, místní vlády a občanskou společnost k diskusi o partnerství a akčním plánu a jeho následném plnění;
24. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států EU a vládě a Národnímu shromáždění Jihoafrické republiky.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Po desetiletích vlády bílé menšiny za režimu apartheidu se v dubnu 1994 v Jihoafrické republice vůbec poprvé uskutečnily všeobecné parlamentní volby za účasti většího počtu politických stran. Poté, co byl ukončen poklidný přechod od vlády bílé menšiny k demokracii, se země stala plnoprávným členem mezinárodního společenství.
Mezinárodní vztahy
Jihoafrická republika je nevýznamnější politickou velmocí a nejsilnější ekonomikou subsaharské Afriky. Hospodářství Jihoafrické republiky představuje 50 % HDP subsaharské Afriky a 75 % HDP 14 zemí Jihoafrického rozvojového společenství (JARS).
Z hlediska afrického kontinentu je Jihoafrická republika a osobnost prezidenta Mbekiho vnímána jako hnací motor afrického rozvoje. Jihoafrická republika sehrála významnou úlohu při zrodu Africké unie. Osoba prezidenta Mbekiho je úzce spjata s Novým partnerstvím pro rozvoj Afriky (NEPAD). Prezident Mbeki také sehrál významnou úlohu v úsilí o mírové řešení sporů mezi africkými zeměmi a regiony.
Na regionální úrovni má Jihoafrická republika dominantní postavení mezi 14 zeměmi Jihoafrického rozvojové společenství (JARS) a Jihoafrické celní unie (JACU), kterou tvoří i země BLNS (Botswana, Lesotho, Namibie, Svazijsko).
V celosvětovém měřítku je Jihoafrická republika široce uznávána jako zástupce zemí subsaharské Afriky a jeden ze zástupců rozvojových zemí. Tuto úlohu Jihoafrická republika sehrává zvláště v rámci obchodních jednáních WTO. Jihoafrická republika měla vedoucí úlohu i při uzavírání nového asijsko-afrického strategického partnerství v dubnu 2005. Vzrůstající mezinárodní vliv Jihoafrické republiky je posílen i členstvím ve dvou společenstvích „skupinách dvaceti“, skupině G-20, v součastnosti tvořenou 21 rozvojovými zeměmi, která byla založena před zasedáním WTO v Cancúnu v roce 2003, a ve skupině G-20, jejímiž členy jsou ministři financí a guvernéři centrálních bank a jež vznikla v roce 1999 s cílem poskytnout platformu pro setkávání zástupců významných průmyslových a rozvojových zemí, kteří by diskutovali o klíčových otázkách světové ekonomiky.
Domácí politika
Od prvních svobodných voleb v roce 1994 dominuje na politické scéně Jihoafrické republiky vládní strana Africký národní kongres (ANC) a osobnosti prezidentů Nelsona Mandely a Thaba Mbekiho. V parlamentních volbách v roce 2004 získala ANC 69,7 % hlasů. V současnosti obsadila ANC 293 ze 400 křesel v Národním shromáždění. Strana demokratické aliance je druhou nejsilnější stranou se 47 křesly. ANC potvrdila své vedoucí postavení ve volbách do místních orgánů v roce 2006 (získala 66,3 % z celkového počtu hlasů).
I přes velkou podporu ACN ve volbách musí vláda a především prezident Mbeki čelit kritice v souvislosti s řadou otázek, včetně řešení nezaměstnanosti, zločinnosti a HIV/AIDS.
Jihoafrická republika má nejvyšší počet osob nakažených virem HIV na světě (5,5 milionu). V roce 2005 zde zemřelo na AIDS 320 000 lidí a v současné době je nakaženo 18,8 % obyvatelstva. Pandemie AIDS není pouze humanitární tragédií, ovlivňuje i hospodářství Jihoafrické republiky, protože se kvůli ní snížila průměrná délka života na 45,7 let. Ačkoli prezident Mbeki svými výroky o HIV a AIDS vyvoval zmatek, zaujala vláda Jihoafrické republiky aktivní postoj a pokusila se využít patentové ochrany antiretrovirálních generických léků v souladu s Dohodou o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a zavést strukturální a systémové změny systému národního zdravotnictví.
Hospodářská politika
Míra nezaměstnanosti je v Jihoafrické republice extrémně vysoká (více než 40 %). Vysoká míra nezaměstnanosti a velmi nepříznivá situace způsobená HIV/AIDS přispívají k sociální nestabilitě, která se mimo jiné projevuje značně zvýšenou kriminalitou. Jihoafrická republika je jednou ze zemí s nejvyšším počtem vražd a znásilnění, což negativně ovlivňuje pověst země a příliv přímých zahraničních investic.
Hospodářství Jihoafrické republiky se doposud nevyrovnalo s dědictvím éry apartheidu, zejména se ztrátou zámořských trhů, neefektivitou státního sektoru a s nejzávažnější skutečností – s propastnými rozdíly mezi příjmy bílé menšiny a většinové černošské populace, které zpochybňují relevantnost údajů o příjmech na obyvatele (více než 5 000 USD podle tržních směnných kurzů). Rozdíly v příjmech patří mezi nejvyšší na světě, na 20 % nejchudšího obyvatelstva připadají pouze 3,3 % z celkových příjmů, zatímco na 10 % nejbohatších 47,3 %. Většina bílé populace žije tedy v podmínkách srovnatelných s životní úrovní západní Evropy, zatímco většina černošské populace žije v podmínkách nejméně rozvinutých zemí. Téměř polovina obyvatel žije pod hranicí chudoby.
Většina makroekonomických ukazatelů se během posledních deseti let úspěšně vyvíjela.
V roce 2005 vzrostl HDP o 4,9 % a rozpočtový deficit je 0,6 % (daňový rok 2005/2006), inflace kolísá nebo klesá v rámci oficiálního cílového rozmezí mezi 3–6 %.
Ve snaze vyřešit zásadní ekonomické a sociální problémy uplatňuje vláda Jihoafrické republiky strategii politiky posilování hospodářského vlivu černošského obyvatelstva (BEE), která si klade za cíl napravit nerovnosti pramenící z éry apartheidu tím, že zvýší podíl znevýhodňovaného obyvatelstva na hospodářství, a Iniciativu pro urychlený a sdílený rozvoj v Jihoafrické republice (ASGISA), která se snaží zvýšit ekonomický růst o 6 % a snížit nezaměstnanost a chudobu do roku 2014 o polovinu. Společná iniciativa pro přednostní nabývání dovedností (The Joint Initiative for Priority Skills Acquisition – JIPSA) se pokouší
napravit nedostatek kvalifikovaných pracovníků v klíčových odvětích hospodářství.
Vnější hospodářské vztahy
Hospodářství Jihoafrické republiky je považováno za hnací sílu hospodářství celé subsaharské Afriky. Rozvoj v Jihoafrické republice může ovlivňovat snižování chudoby a plnění rozvojových cílů tisíciletí (RCT) na regionální úrovni.
EU je nejvýznamnějším obchodním partnerem Jihoafrické republiky. Během prvních sedmi měsíců roku 2005 tvořil dovoz z EU 42,9 % celkového objemu dovozu do Jihoafrické republiky a 37,6 % veškerého vývozu do EU směřovalo. Podíl dovozu z Jihoafrické republiky na trhu EU činil v roce 2005 1,4 % a celkový objem vývozu z EU do Jihoafrické republiky činil 1,7 % .
Vnější hospodářské vztahy Jihoafrické republiky jsou zasazeny do komplexního rámce: členství ve WTO, dvoustranná dohoda s EU o obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS), členství ve skupině států AKT a podpis Dohody z Cotonou bez nároku na nereciproční obchodní preference a na finanční finanční pomoc z Evropského rozvojového fondu (ERF). Země se podílí na politické spolupráci a na činnosti institucí AKT-EU a její obyvatelé se mohou účastnit nabídkových řízení v rámci fondu ERF ve všech státech AKT. Jihoafrická republika se zapojuje v rámci dohody o hospodářském partnerství (EPA) do jednání se skupinou „SADC-minus“, která tvoří celní unii se čtyřmi zeměmi „BLNS“. Jihoafrická republika se nicméně k dohodě EPA nepřipojí; její obchodní vztahy s EU budou probíhat v rámci dohody o obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS).
Stávající překrývající se procesy regionální integrace v Jihoafrické republice (JARS, JACU, společný trh pro východní a jižní Afriku) a jednání o EPA komplikují proces regionální obchodní integrace tohoto regionu.
Dohoda o obchodu, rozvoji a spolupráci (DORS)
Dohoda DORS vstoupila plně v platnost dne 1. května 2004. Tato dohoda povede po přechodném období – deset let pro dovoz z Jihoafrické republiky do EU a dvanáct let pro dovoz z EU do Jihoafrické republiky – k vytvoření zóny volného obchodu a pokryje kolem 90 % vzájemného obchodu. Dohoda také stanovuje pravidelný politický dialog.
Dohoda DORS zahrnuje ustanovení o pokračující finanční podpoře EU ve výši kolem 130 milionů EUR ročně z prostředků Evropského programu pro obnovu a rozvoj (EPOR). EU, včetně členských států, je pro Jihoafrickou republiku zdaleka nejvýznamnějším dárcem s téměř 70 % z celkových poskytnutých finančních prostředků, které představují kolem 1,3 % státního rozpočtu.
Mezi dalšími oblastmi hospodářské a obchodní spolupráce figurují opatření týkající se kumulace původu, spolupráce mezi celními službami, politiky hospodářské soutěže, veřejné pomoci, ochrany práv duševního vlastnictví, zadávání zakázek, normalizace, liberalizace v oblasti služeb, statistiky, dopravy, podpory prodeje. Předpokládá se také spolupráce v odvětví průmyslu, podpory investic, telekomunikací, informační společnosti, energetiky, hornictví, turistiky, zemědělství, rybolovu, spotřebitelské politiky a (finančních) služeb.
Existují dvě na sobě nezávislé oboustranné dohody, jedna o vědě a technologiích a druhá o vínech a lihovinách.
Dopad dohody DORS
Dohoda DORS umožnila EU překlenout rozdíl v obchodní bilanci s Jihoafrickou republikou. Nevyváženost dohody DORS přinesla rozporuplné výsledky. Dohoda DORS je v podstatě nevyvážená ve prospěch EU: celní sazby EU postihují pouze 25 % současného obchodu se zbožím s průměrnou sazbou pouze 2,7 %, zatímco sazby Jihoafrické republiky se dotýkají 40 % v současnosti obchodovaného zboží a průměrná sazba je 10 %. V otázce úpravy celních sazeb dohoda DORS zatěžuje více Jihoafrickou republiku, což podstatně snižuje možnosti pro vládní příjmy, a tedy možnost investovat do sociální oblasti a zdravotní péče.
Postoje EU v oblasti zemědělství a v dalších citlivých odvětvích Jihoafrické republiky a regionálního rozvoje jsou velmi agresivní a budou ještě agresivnější po odložení kola mnohostranných jednání WTO z Dohá, což by mohlo zpochybnit úsilí regionu, které již bylo vynaloženo v rámci plnění rozvojových cílů tisíciletí.
Odvětví špičkových technologií v Jihoafrické republice jsou pod zvýšeným tlakem dovozu z EU, což představuje jen relativní výhody, vytváří možné překážky rozvoji inovačních odvětví v Jihoafrické republice (léčiv, strojních zařízení, dopravních prostředků) a poškozuje regionální rozvoj strategických oblastí, které by mohly na regionální úrovni přispět ke zlepšení životní úrovně a k plnění rozvojových cílů tisíciletí (RCT).
Období uplatňování dohody DORS formou snižování celních sazeb (proběhne v konečné fázi) je spjato s podobným obdobím uplatňováním dohody o volném obchodu v rámci Jihoafrického rozvojového společenství (JARS). Liberalizace mezi členy Jihoafrického rozvojového společenství (JARS) a také mezi Jihoafrickou republikou a EU sníží schopnost analyzovat dopady dohody o volném obchodu v rámci JARS a dohody DORS. Dohoda DORS by měla podporovat integraci Jihoafrického rozvojového společenství (JARS), aniž by se narušila možnost členských států JARS žádat informace o jejich integračním procesu Jihoafrické republiky a tento proces řídit.
Srovnáváme-li, pak Pakt pro růst a příležitosti Afriky ( Africa Growth and Opportunities Act ) stanovil méně přísné limity týkající se pravidel původu než dohoda DORS. Omezující pravidla původu v dohodě DORS snižují schopnost jihoafrických zemí užívat vyspělejší technologické kapacity v jihoafrickém regionu tak, aby byla zlepšena úprava jejich produktů určených k vývozu do EU. Velkorysá pravidla původu mohou podpořit pozitivní vzájemné zpětné vazby mezi ekonomikou Jihoafrické republiky a ostatních jihoafrických zemí.
Strategické partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou a společný akční plán
Dne 28. června 2006 navrhla Komise uzavřít strategické partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou, jež bude uplatňováno spolu se společným akčním plánem, který bude předložen Radě pro spolupráci mezi EU a Jihoafrickou republikou v listopadu 2006.
Ústřední myšlenkou je rozvíjení politického dialogu tak, aby EU a Jihoafrická republika zaujaly společné politické postoje v otázkách společného zájmu, jež později vyústí ve společnou činnost na regionální a nadnárodní úrovni, tj. společnou činnost v Africe (udržování míru, vyjednávání, Nové partnerství pro rozvoj Afriky (NEPAD), Africká unie atd.) či ve světě (tj. na půdě OSN a WTO, v otázkách migrace, životního prostředí, klimatických změn atd.). V rámci jihoafrického regionu je společná činnost navržena v oblasti pandemie AIDS, krize v Zimbabwe a regionální integrace.
Strategický dokument pro Jihoafrickou republiku na období 2007–2013 se nyní projednává. Měl by být přizpůsoben nové strategii pro Jihoafrickou republiku a uplatňován jako součást společného akčního plánu.
Jádrem strategie je revize dohody DORS. Komise navrhuje, aby revidovaná dohoda DORS obsahovala mimo jiné následující prvky:
§ odkazy na rozvojové cíle tisíciletí
§ právně závaznou povinnost uvést dohodu DORS do souladu s Dohodou z Cotonou (pokud jde o nešíření zbraní hromadného ničení, boj proti terorismu, beztrestnosti, podporu Mezinárodního trestního soudu, prevence najímání námezdních vojáků)
§ posílení politického dialogu v souladu s revidovanou dohodou z Cotonou
§ další ustanovení o liberalizaci obchodu
§ závazky v oblasti služeb, investic, vládních zakázek, duševního vlastnictví, hospodářské soutěže, normalizace a posuzování shody, cla, pravidla původu
§ posílení opatření v oblastech, jako jsou soudnictví, svoboda a bezpečnost, praní špinavých peněz, drogy a imigrace, sociální otázky (zaměstnanost, rovné pracovní příležitosti pro muže a ženy), výměnný program Youth, kulturní spolupráce.
Stručné zhodnocení strategického partnerství a společného akčního plánu
Strategické partnerství si neuvědomuje významný dopad, který s sebou pravděpodobně ponese překrývání revidované dohody DORS a jednání o dohodě o strategickém partnerství na vývoj a sociální situaci v Jihoafrické republice, zejména však ve státech BLNS a v dalších nejméně rozvinutých zemích tohoto regionu,
Zahrnutí závazků týkajících se tzv. “Singapurských otázek” do dohody DORS je problematické zvláště pro Jihoafrickou republiku. Navzdory tlaku vyvíjenému EU narážejí vládní zakázky a investiční dohody již dlouho na odpor WTO a jsou částečně i důvodem bezvýchodných vyjednávání o volném obchodu Jihoafrické celní unie (JACU) a USA. Jihoafrická republika je v porovnání s ostatními státy sdruženými JACU možná v lepším postavení při jednání o těchto otázkách než ostatní členské státu JACU, jednání však musí proběhnout na základě politických rozhodnutí vycházejících z důkazů.
Revize dohody DORS by neměla usilovat o širší účast soukromého sektoru v oblasti poskytování základních služeb. Pokud jde o služby, Jihoafrická republika přijala značné závazky v rámci GATS a již zde čelí vážným omezením při dosahování přijatelné úrovně přístupu ke službám a poskytování všeobecných služeb. Co se týče investic, Jihoafrická republika podepsala mnoho oboustranných investičních dohod, které poskytují ochranu některým členským státům EU. Podpora partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti základních služeb přinesla nejisté výsledky a měla negativní dopad na chudé obyvatelstvo v odvětvích, jako jsou dodávky vody a hygiena.
Strategické partnerství by mělo upřednostňovat žádosti o odbornou pomoc ve strategických oblastech, jejichž cílem je dosáhnout rozvojových cílů této země a tudíž přispívat k sociálnímu a hospodářskému rozvoji celého regionu jižní Afriky. Technické kapacity Jihoafrické republiky by měly být spojeny s budováním kapacit, technickou výpomocí, rovnocenným a vzájemným uznáním dohod o bezpečnosti potravin, sanitární a fytosanitárních opatřeních. Je třeba zvážit mechanismy, které by podpořily v tomto ohledu i vývoz dalších sousedních zemí v rámci regionu.
Strategické partnerství nenavrhuje dostatečnou strategii na zabezpečení zásobování energií, která by přihlížela ke klimatickým změnám a k jejich společenskému dopadu a vlivu na životní prostředí nejchudšího obyvatelstva Jihoafrické republiky a ostatních nejméně rozvinutých zemí tohoto regionu. Strategie pro udržitelnou a bezpečnou energii, která se zakládá na ochraně životního prostředí a plnění rozvojových cílů tisíciletí (RCT), by měla podporovat rozvoj obnovitelných zdrojů energie, jako jsou solární a větrná energie, energie získávaná z biomasy a také využívání zdrojů energie s nízkou produkcí škodlivin, jako jsou např. malé vodní elektrárny. Tato iniciativa by měla být ku prospěchu nejchudším společenským vrstvám obyvatelstva, které žijí ve venkovských oblastech doposud bez dodávky energie. Na podporu tohoto cíle by měl rozpočet EU vyčlenit částky, které by usnadnily přechod ze stávající závislosti na těžebním průmyslu k více udržitelné národní a regionální strategii v oblasti energetiky.
POSTUP
Název
Strategické partnerství mezi EU a Jihoafrickou republikou
Číslo postupu
2006/2234(INI)
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání oznámeno udělení svolení
DEVE 28.9.2006
Výbory požádané o stanovisko Datum oznámení na zasedání
INTA 28.9.2006
AFET 28.9.2006
Nezaujatá stanoviska Datum rozhodnutí
INTA 12.9.2006
AFET 13.9.2006
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodajka Datum jmenování
Luisa Morgantini 30.5.2006
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
11.7.2006
28.8.2006
Datum přijetí
2.10.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
0
13
0
2
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Margrete Auken, Margrietus van den Berg, Thierry Cornillet, Michael Gahler, Glenys Kinnock, Maria Martens, Miguel Angel Martínez Martínez, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Frithjof Schmidt a Anna Záborská.
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Alain Hutchinson, Manolis Mavrommatis, Karin Scheele a Zbigniew Zaleski.
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Datum předložení
3.10.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
