KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0011/2007
26. 1. 2007
ZPRÁVA
o výroční zprávě EIB za rok 2005
(2006/2269(INI))
Hospodářský a měnový výbor
Zpravodaj:
Cristobal Montoro Romero
PE 380.887v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................8
POSTUP...................................................................................................................................11
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o výroční zprávě EIB za rok 2005
(2006/2269 – 2006/2269(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na články 266 a 267 Smlouvy o ES, kterými se zřizuje Evropská investiční banka (EIB), a na protokol o statutu Evropské investiční banky připojený ke Smlouvě,
– s ohledem na zprávu o činnosti skupiny EIB za rok 2005, její plán činnosti na období 2006–2008, výroční zprávu Evropského investičního fondu za rok 2005, výroční zprávy Výboru pro audit za rok 2005 a odpovědi řídícího výboru, obecnou zprávu k hodnocení činnosti za rok 2005 a slyšení prezidenta EIB v příslušném parlamentním výboru dne 20. června 2005,
– s ohledem na Evropskou iniciativu pro růst přijatou na zasedání Evropské rady v Bruselu konaném ve dnech 12. a 13. prosince 2003,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. března 2005 o činnosti Evropské investiční banky za rok 2003
Úř. věst. C 320E, 15. 12. 2005, s. 66 a na své usnesení ze dne 4. dubna 2006 o hospodářské situaci v Evropě: přípravná zpráva o hlavních směrech hospodářské politiky 2006
Přijaté texty , P6_TA(2006)0124 . ,
– s ohledem na zprávu EIB o životním prostředí za rok 2004,
– s ohledem na publikaci EIB „Sociální hodnocení projektů mimo Evropskou unii: přístup Evropské investiční banky” ze dne 2. října 2006,
– s ohledem na Úmluvu o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (Aarhuská úmluva), v souladu s níž se Společenství zavázalo zaručit „právo na přístup k informacím, účast veřejnosti na rozhodování a přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí”,
– s ohledem na čl. 112 odst. 2 a článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru ( A6‑0011/2007 ),
A. vzhledem k tomu, že EIB je veřejnou bankou s politickým rozměrem, která byla založena Smlouvou o ES jako hlavní finanční instituce pro dosažení cílů Evropské unie,
B. vzhledem k tomu, že potenciál růstu evropské ekonomiky je i nadále příliš nízký, pohybuje se kolem 2 %, což je mnohem méně, než dosahují ostatní oblasti ve světě, a je nedostatečný pro zajištění zaměstnání pro více než dvanáct milionů nezaměstnaných Evropanů a pro rozvoj v rozšířené Evropě,
C. vzhledem k tomu, že v roce 2005 poskytla EIB úvěry v hodnotě 47 400 milionů EUR, z nichž 42 300 milionů EUR bylo přiděleno zemím EU, 2 000 milionů EUR přistupujícím zemím a 3 100 milionů přidruženým zemím, a vzhledem k tomu, že zhruba 9 000 milionů EUR bylo rozděleno prostřednictvím zprostředkovatelských bank,
D. vzhledem k tomu, že z úvěrů poskytnutých Skupinou EIB bylo 34 000 milionů EUR přiděleno na hospodářskou a sociální soudržnost, 10 700 milionů EUR na iniciativu „Inovace 2010”, 12 300 milionů EUR na ochranu životního prostředí, 8 200 milionů EUR na rozvoj transevropských sítí, 4 200 milionů EUR na podporu MSP, 3 600 milionů EUR jako příspěvek pro evropskou vnější spolupráci a politiku rozvojové pomoci, 400 milionů EUR fondům rizikového kapitálu a 1 700 milionů EUR na záruky pro MSP,
E. vzhledem k tomu, že se v dokumentu Komise s názvem „Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008)“ ( KOM(2005)0141 ) zdůrazňuje nezbytnost podporovat podnikatelštější kulturu a zakládání nových podniků a že jedním ze způsobů, jak těchto cílů dosáhnout, je zlepšit malým a středním podnikům (MSP) přístup k financování,
F. vzhledem k tomu, že MSP v EU, kterých je celkem téměř 23 milionů, tvoří polovinu celé ekonomiky EU a zaměstnávají dvě třetiny evropských pracovníků, musí hrát důležitou úlohu v rámci hospodářské a sociální soudržnosti,
G. vzhledem k tomu, že k vyrovnání se s vysokými cenami energií, zaručení bezpečnosti dodávek a k zastavení klimatické změny je nezbytná nová evropská energetická politika,
1. blahopřeje EIB ke zprávě o činnosti za rok 2005, ke zprůhlednění její činnosti vůči veřejnosti a ke zlepšení systémů kontroly; podporuje EIB, aby pokračovala ve svém úsilí rozvíjet evropskou ekonomiku;
Strategie a činnosti
2. vítá skutečnost, že EIB vzala za své cíle Lisabonské strategie v oblasti růstu a zaměstnanosti a vítá změny v její činnosti, které uskutečnila s cílem těchto cílů dosáhnout; domnívá se, že vyvstává otázka, zda jsou zdroje EIB pro dosažení těchto cílů dostačující;
3. konstatuje, že ve strategii EIB revidované v roce 2005 zůstává podpora ekonomické a sociální soudržnosti v rámci EU i nadále hlavním cílem EIB; vyzývá proto, aby se činnost EIB v této oblasti zaměřila na nejméně rozvinuté regiony;
4. vyzývá EIB v souvislosti s iniciativou „Inovace 2010“, aby financovala projekty, které mají přímou souvislost s inovacemi; s ohledem na vzdělání a odbornou přípravu vyzývá, aby byl plně podporován cíl Evropské unie stát se společností založenou na znalostech, se zvláštním důrazem na vzdělávací projekty související s inovacemi v oblasti vyššího i základního vzdělání, aby došlo ke zlepšení evropského lidského potenciálu; podporuje EIB v jejím úsilí, aby se méně rozvinuté oblasti staly součástí ekonomiky založené na znalostech;
5. blahopřeje EIB, že splnila svůj cíl přidělit 30 až 35 % svých individuálních půjček v rámci EU na projekty zaměřené na ochranu nebo zlepšení přírodního nebo městského prostředí; konstatuje, že z celkové částky poskytnuté na půjčky v rámci Evropské unie bylo 60 % poskytnuto v souvislosti s městským prostředím (veřejná doprava a obnova měst) a pouze 20 % bylo určeno na výzkum energetické účinnosti a rozvoj obnovitelných energií; vyzývá proto EIB, aby prostředky na ochranu životního prostředí rozdělovala koherentněji;
6. vítá záměr EIB vypracovat nový akční plán pro energii, který bude obsahovat nové energetické cíle Evropské unie; vybízí EIB, aby především v nových členských státech a v oblasti MSP, kde jsou možnosti ke zlepšení největší, přijala ambicióznější cíle pro financování jak obnovitelných energií, tak programů pro zvýšení energetické účinnosti;
7. blahopřeje EIB k tomu, že funguje jako finanční katalyzátor, zejména pokud se týká úvěrů určených na podporu partnerství uzavíraných mezi veřejným a soukromým sektorem, které prosazují účast soukromého sektoru na financování transevropských sítí; žádá, aby byl vyvinut specifický nástroj k poskytování záruk EU pro projekty TEN-T, aby bylo pokryto riziko, že příjmy nebudou v počátečním stádiu provozu dosahovat očekávané úrovně; zdůrazňuje význam zlepšování rozsahu energetických sítí směřujících do členských států a vedených mezi nimi pro usnadnění vytvoření vnitřního trhu s dodávkami a distribucí energie;
8. je toho názoru, že činnosti EIB by měly odrážet potřeby rozšířené EU; zdůrazňuje, že EIB nemá stálé zastoupení v regionu Baltského moře, které by pokrývalo pobaltské státy, Dánsko, Finsko, Švédsko a země EHP/ESVO;
9. požaduje větší konzistentnost při působení EIB mimo EU, a to co se týče jak dostatku prostředků v průběhu celého období nového mandátu, tak také jejich přidělování jednotlivým geografickým oblastem; zdůrazňuje, že úvěry poskytnuté Latinské Americe nejsou dostačující, neboť jejich výše představuje pouze 2,5 % celkové částky přidělené na projekty mimo Evropskou unii; vítá novou iniciativu, která kombinuje úvěry EIB a pomoc EU určenou na projekty regionální infrastruktury v Africe, stejně jako další iniciativy podporující africký rozvojový program, který musí být rozvíjen na základě kritérií environmentální, sociální a hospodářské udržitelnosti; vyzývá EIB, aby společně s globálními úvěry poskytovanými partnerským zemím Středomoří realizovala technickou pomoc s cílem napomáhat rozvoji a reformě místního finančního sektoru;
10. blahopřeje Radě guvernérů EIB, že stanovila v roce 2005 pomoc MSP za jeden ze svých pěti hlavních cílů; podporuje EIB v jejím úsilí rozvíjet finanční nástroje odpovídající potřebám MSP takovým způsobem, aby se stalo cílem, že globální úvěry přidělené MSP budou každoročně představovat více než 50 % celkové částky všech poskytnutých globálních úvěrů;
Operační metody
11. vítá posílení spolupráce s Komisí v oblasti nových programů, jejichž cílem je zvýšit účinnost výdajů na základě zkušeností, které EIB získala, a to zejména při realizaci programu JASPERS;
12. zdůrazňuje, že řada nových finančních nástrojů řízených EIB a Evropským investičním fondem (EIF) znásobí výši nevratné pomoci, a je potěšen, že byla zahájena iniciativa JEREMIE, neboť může až desetinásobně navýšit objem rozpočtu strukturálních fondů prostřednictvím činností prováděných EIF, jež slouží k převádění podpor do řady finančních produktů určených pro MSP;
13. je toho názoru, že nové způsoby spolupráce a financování je nutno pečlivě vyhodnocovat s cílem napravit případné administrativní nedostatky, které se mohou vyskytnout;
14. připomíná EIB, že její úvěry, které zprostředkujícím finančním institucím poskytuje za výhodnějších podmínek, nesmějí nahrazovat úvěry, které by stejně byly poskytnuty soukromým sektorem;
15. vyzývá Účetní dvůr, aby zajistil, že podmínky platící pro úvěry a záruky poskytované EIB, jež se týkají prostředků z rozpočtu EU, neumožní určitým privilegovaným subjektům, aby měly nepřímý zisk z neoprávněné pomoci, pokud by mohly finanční prostředky získat na trhu;
16. vyzývá EIB, aby po provedení analýzy účinků politik EU vypracovala podrobnou studii o skutečném přínosu investic EIB do regionálního rozvoje a zavedla vhodné ukazatele, jak doporučilo její oddělení evaluace;
17. doporučuje EIB, aby zejména v případě MSP zlepšila možnosti přístupu k financím, a to rozšířením počtu finančních institucí, které mají odpovídající odborné znalosti a možnosti poskytovat úvěry na podporu priorit EU a které působí v každé zemi jako zprostředkovatelé, což by zároveň zlepšilo podmínky pro konečné příjemce;
Transparentnost a výkonnost
18. žádá EIB, aby při výběru projektů, jež mají být financovány, jasněji vysvětlovala hodnotící kritéria a aby předkládala hodnocení svého působení na základě hospodářského růstu a zaměstnanosti; doporučuje, aby EIB zveřejňovala informace o investičních projektech, do nichž je zapojena, a vybízela tak soukromé investory k účasti na případném financování těchto projektů;
19. doporučuje EIB, aby stanovila jednoznačnější kritéria pro řízení konečného přidělování svých globálních úvěrů; a vyzývá EIB, aby stanovila transparentní postup pro určování a hodnocení toho, jak úvěry používají zprostředkující banky, a to především s cílem zjistit, zda mají z kvality úvěrů EIB opravdu prospěch koneční příjemci;
20. vyzývá EIB, aby zajistila, že její provozní normy budou v souladu s mezinárodními normami a osvědčenými postupy; dále ji vyzývá, aby vytvořila transparentní mechanismus účasti s cílem zapojit organizace občanské společnosti a ostatní zúčastněné strany do vytváření posílených sociálních norem EIB;
21. vyzývá EIB, aby vytvořila nový environmentální rámec založený na jasných, závazných a vymahatelných minimálních normách, který by EIB poskytl příležitost objasnit své hodnoty a normy všem zúčastněným subjektům, včetně místních společenství;
22. blahopřeje EIB k rozvoji jejího kontrolního systému, jenž klade větší důraz na hodnocení operací ex-post; vítá zveřejnění souhrnného hodnocení, které vypracovalo oddělení pro hodnocení operací; opakuje žádost uvedenou v bodě 14 svého usnesení ze dne 22. dubna 2004 ke zprávě o činnosti Evropské investiční banky za rok 2002
Úř. věst. C 104, 30.4.2004, s.1019. , aby EIB informovala o neúspěšných projektech, aby bylo možné se z nich poučit;
23. bere na vědomí záměr EIB podílet se dobrovolně na stanovení mezinárodního ukazatele kapitálové přiměřenosti (Basilej II); žádá EIB, aby informovala o použitých metodách a důležitých složkách tohoto ukazatele; požaduje, aby se prozkoumal způsob dohledu nad uplatňováním Basileje II;
24. schvaluje důraz na transparentnost, který EIB představila v rámci své nové politiky zpřístupňování informací veřejnosti ze dne 28. března 2006;
25. vyzývá EIB, aby i nadále pokračovala ve zlepšování své komunikační politiky; požaduje, aby byly nejdůležitější informace na webových stránkách EIB přeloženy do všech jazyků EU;
26. žádá EIB, aby Parlamentu a veřejnosti i nadále předkládala každoroční shrnutí opatření přijatých za účelem zlepšení své činnosti v souladu s předchozími usneseními Parlamentu;
o
o o
27. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a Evropské investiční bance.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Tato zpráva vychází ze dvou základních skutečností.
Za prvé – EIB je veřejnou bankou, která byla založena Smlouvou o ES za účelem dosažení cílů Evropské unie, a jejími akcionáři jsou členské státy.
Za druhé – nízký potenciál růstu evropské ekonomiky, který se ve většině studií pohybuje kolem 2 %. Tento údaj je podstatně nižší než výsledky dosažené v jiných oblastech světa, zejména ve Spojených státech, jejichž potenciál růstu se pohybuje kolem 4 %, a v různých asijských zemích, které dosahují hodnot mezi 8 a 9 %. Navíc je tento potenciál růstu nedostatečný pro vznik nových pracovních míst, které Evropa potřebuje ke svému rozvoji v rozhodující fázi po posledním rozšíření a před přistoupením Bulharska a Rumunska. Unie musí být schopna splnit slib o prosperitě, který byl podnětem pro přistoupení těchto států k Unii.
Základním cílem ekonomické politiky v Evropě proto musí být zvýšení potenciálu růstu. Protože jsou MSP páteří evropské ekonomiky, neboť zaměstnávají dvě třetiny pracovníků Společenství, týkají se návrhy této zprávy většinou zvýšení a zlepšení nástrojů, které EIB pro podporu MSP poskytuje. Přístup k financím, které MSP potřebují pro své investiční projekty, je bez pochyb jedním z rozhodujících činitelů jejich rozvoje.
Tato zpráva byla vypracována v rámci dialogu mezi dvěma orgány EU. Tento dialog, i když byl zahájen vzhledem k téměř padesátiletém trvání EIB poměrně nedávno, již přinesl své ovoce. Chtěl bych zdůraznit především atmosféru spolupráce a porozumění, která byla pro jednání s EIB charakteristická.
Z tohoto pohledu oceňujeme pokrok v činnosti EIB v roce 2005 a vyzýváme ji, aby svým působením i nadále podporovala další rozvoj evropské ekonomiky.
Strategie a činnost
Analyzovali jsme strategii a činnost EIB, aniž bychom opomněli vzít v úvahu její záměr i nadále se ubírat směrem vytýčeným v Lisabonu. Činnost banky se proto soustředila do pěti oblastí: podpora ekonomické a sociální soudržnosti EU, iniciativa „Inovace 2010“, ochrana životního prostředí, rozvoj transevropských sítí a podpora evropské politiky rozvojové pomoci a externí spolupráce. Na základě rozhodnutí Rady guvernérů z června 2005 byla do těchto pěti oblastí zahrnuta podpora MSP.
Vzhledem k tak ambiciózním cílům by bylo vhodné zamyslet se nad tím, zda prostředky, které má EIB k dispozici, jsou dostatečné pro rozvoj politik nezbytných k dosažení těchto cílů. Pokud chceme, aby EIB skutečně přispívala k růstu evropské ekonomiky, nemůžeme ji srovnávat pouze se Světovou bankou, jak tomu často bývá, ale je nutno srovnávat její činnost s činností některé z velkých komerčních bank v Evropě.
Vzhledem k těmto cílům je nutno zdůraznit, že podpora ekonomické a sociální soudržnosti v EU je i nadále základním posláním EIB, a proto je nezbytné, aby se činnost banky zaměřila na nejméně rozvinuté oblasti. Není příliš konzistentní, že se poskytování úvěrů v posledních čtyřech letech soustředilo ve většině případů do oblastí cíle 2 a nikoliv do nejméně rozvinutých oblastí (cíl 1).
Proto v rámci inovace jako vytýčeného cíle podporujeme EIB v jejím úsilí přispět k tomu, aby se méně rozvinuté oblasti začlenily do ekonomiky založené na znalostech.
Vzhledem k významu, který má program „Inovace 2010“ na podněcování růstu v Evropě, by měla EIB soustředit svou pozornost na takové projekty, které s inovací přímo a jednoznačně souvisejí. Např. projekty zabývající se inovacemi na úrovni vysokých škol budou mít určitě dalekosáhlejší dopady než projekty, které byly v roce 2005 realizovány v rámci základního vzdělávání nebo v rámci spolufinancování pořadů pro televizní vysílání.
V kontextu celosvětového zvyšování cen energií je zvláště důležitá práce, kterou EIB odvedla v souvislosti se sestavením nového akčního plánu na podporu energetiky, do něhož je možné začlenit nové cíle EU. Tak bude možné čelit mnoha výzvám, jimž jsme vystaveni díky stále se zvyšujícím cenám energií a stále se zvyšující poptávce po energiích, vzhledem k otázkám spojeným se zajištěním dodávek energií a také v souvislosti s klimatickými změnami.
Neméně důležitou je skutečnost, že EIB působí jako finanční katalyzátor, a to zejména prostřednictvím úvěrů určených na podporu spolupráce veřejného a soukromého sektoru, a že podporuje účast soukromého sektoru při financování transevropských sítí.
Pokud se týká vnějšího mandátu EIB, vyzýváme k větší konzistentnosti, a to pokud jde o dostatek prostředků v příštím období i pokud jde o jejich přidělování do geografických oblastí. V případě dostatečného množství prostředků jde o to, aby se zabránilo situacím, k nimž došlo na konci roku 2005, kdy se vzhledem k tomu, že byly vyčerpány disponibilní zdroje v rámci programu Euromed II, EIB na vlastní riziko rozhodla poskytnout během tohoto roku úvěry v partnerských středomořských zemích. Pokud jde o přidělování úvěrů jednotlivým geografickým oblastem, považujeme úvěry ve výši 134 milionů EUR, které byly poskytnuty Latinské Americe, což představuje pouze 2,5 % celkové částky přidělené na projekty mimo EU, za nedostačující. Úvěry pro Afriku přitom překročily více než třikrát tuto částku a úvěry pro Asii byly pětkrát vyšší, z čehož 80 % prostředků pro Asii bylo přiděleno na jeden jediný projekt v Číně.
Operační metody
Sledujeme-li, jakými způsoby banka intervenuje, je nutno pozitivně vyzdvihnout těsnější spolupráci s Komisí prostřednictvím nových programů, jakým je program JASPERS, a zavedením nových finančních nástrojů, které mohou přinést několikanásobný efekt, jako např. nástroj JEREMIE.
Celková částka úvěrů poskytnutých finančním zprostředkovatelům dosáhla v roce 2005 výše 9 000 milionů EUR, z nichž bylo 4 200 milionů určeno MSP. Vzhledem k tak vysokému objemu úvěrů musí EIB i nadále zabezpečit, aby finanční prospěch z výhodných úvěrů měly skutečně podniky. Vyhnuli bychom se tak případům, kdy úvěry, které by byl poskytl soukromý sektor, se nyní pro zprostředkující banky poskytují za výhodnějších podmínek díky tomu, že EIB má hodnocení AAA.
Kromě toho EIB doporučujeme, aby z důvodu nedostatečného přístupu k informacím, s nímž se MSP často setkávají, ještě více zpřístupnila své produkty, např. zvýšením počtu finančních institucí, které působí jako zprostředkovatelé banky v každé zemi. Čím více bude zprostředkovatelů, tím více možností budou MSP mít k tomu, aby se seznámily s finančními produkty, které jim EIB nabízí.
V tomto duchu je také koncipován náš podnět ke zlepšení komunikace ze strany banky, a to tak, že nejdůležitější informace budou zveřejněny na webových stránkách EIB ve všech jazycích Unie. Jinak bude obtížné zprostředkovat informace různým subjektům evropské ekonomiky.
Transparentnost a výkonnost
Je třeba zdůraznit zlepšení, kterého bylo dosaženo v roce 2005, pokud se týká transparentnosti banky vůči veřejnosti a fungování banky. Je však důležité, aby banka lépe vysvětlila svá kritéria hodnocení pro přidělení investic. Je také nezbytné, aby banka předložila hodnocení ex-post týkající se vlivu jejích investic na růst a zaměstnanost, pokud si chceme být skutečně jisti, že se užívají vhodné nástroje.
Dále je nutno konstatovat, že bylo dosaženo velkého zlepšení v oblasti systémů kontroly, zejména při analýze ex-post u provedených finančních operací. Nicméně bychom však chtěli – jak již učinil náš výbor v souvislosti se zprávou o činnosti EIB za rok 2002 – opět zdůraznit, že je nutné, aby banka zveřejňovala informace o projektech, které nebyly úspěšné. Její analýza by byla velmi potřebná pro vyvození závěrů, proč tyto projekty ztroskotaly.
I když poukazujeme na skutečnost, že se EIB dobrovolně hodlá podílet na stanovení mezinárodního ukazatele kapitálové přiměřenosti (Basilej II), měla by sdělit, jaké postupy a ukazatele uplatnila. Dále by měla učinit opatření týkající se dohledu nad jejich uplatňováním a určit orgán, který bude moci tento dohled provádět.
POSTUP
Název
Výroční zpráva EIB za rok 2005
Číslo postupu
2006/2269(INI)
Příslušný výbor Datum, kdy bylo na zasedání uděleno svolení
ECON 29.11.2006
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Cristobal Montoro Romero 13.6.2006
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
11.9.2006
6.11.2006
28.11.2006
19.12.2006
Datum přijetí
24.1.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
0
36
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Ieke van den Burg, David Casa, Corina Creţu, Philip Dimitrov Dimitrov, Jan Christian Ehler, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Robert Goebbels, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Guntars Krasts, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, Joseph Muscat, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ivo Strejček;Sahra Wagenknecht
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Mia De Vits, Ján Hudacký, Thomas Mann, Giovanni Pittella, Poul Nyrup Rasmussen
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Datum předložení
26.1.2007
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
