P6_TA(2009)0078
Revize evropského nástroje sousedství a partnerství
A6-0037/2009
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. února 2009 o revizi evropského nástroje sousedství a partnerství ( 2008/2236(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 1.
(ENPI),
-
s ohledem na vývoj evropské politiky sousedství (EPS) od roku 2004, a zejména na zprávy Komise o pokroku při uskutečňování této politiky,
-
s ohledem na akční plány přijaté spolu s Arménií, Ázerbájdžánem, Egyptem, Gruzií, Izraelem, Jordánskem, Libanonem, Moldavskem, Marokem, Palestinskou samosprávou, Tuniskem a Ukrajinou,
-
s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 1997, a s ohledem na obnovení jednání konané v prosinci 2008 s cílem uzavření nové dohody o partnerství a spolupráci,
-
s ohledem na rozhodnutí přijatá Radou pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy v září a říjnu 2008 o obnovení dialogu s běloruskými orgány a přerušení opatření, jež omezovala cestování vedoucích představitelů Běloruska, na období šesti měsíců poté, co byli propuštěni političtí vězni a průběh parlamentních voleb vykazoval mírné zlepšení,
-
s ohledem na prohlášení z Barcelony přijaté na evropsko-středomořské konferenci ministrů zahraničí, která se konala v Barceloně ve dnech 27. a 28. listopadu 1995 a na které bylo založeno evropsko-středomořské partnerství,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. května 2008 nazvané Barcelonský proces: Unie pro Středomoří ( KOM(2008)0319 ),
-
s ohledem na podporu, která byla sdělení Barcelonský proces: Unie pro Středomoří vyjádřena na zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 13. a 14. března 2008,
-
s ohledem na společné prohlášení pařížského summitu pro Středomoří konaného v Paříži dne 13. července 2008,
-
s ohledem na prohlášení o správě věcí veřejných, projektech a regionálním politickém dialogu přijaté na konferenci ministrů konané v Marseille ve dnech 3. a 4. listopadu 2008 pod názvem "Barcelonský proces: Unie pro Středomoří",
-
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 4. prosince 2006 ( KOM(2006)0726 ) o posílení evropské politiky sousedství a na sdělení ze dne 5. prosince 2007 ( KOM(2007)0774 ) o silné evropské politice sousedství,
-
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě ze dne 11. dubna 2007 nazvané "Černomořská synergie – nová iniciativa pro regionální spolupráci" ( KOM(2007)0160 ) a na sdělení Komise ze dne 19. června 2008 ( KOM(2008)0391 ) obsahující zprávu o prvním roce provádění této iniciativy,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. prosince 2008 nazvané "Východní partnerství" ( KOM(2008)0823 ),
-
s ohledem na dopis komisařky Benity Ferrerové Waldnerové adresovaný parlamentnímu Výboru pro zahraniční věci ze dne 26. dubna 2006,
-
s ohledem na svá usnesení o EPS a strategii rozšíření EU,
-
s ohledem na svá dřívější usnesení o sousedních zemích a regionech EU,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanoviska Výboru pro rozvoj, Rozpočtového výboru a Výboru pro regionální rozvoj ( A6-0037/2009 ),
A.
vzhledem k tomu, že součástí reformy finančního nástroje z roku 2006 a dohody o novém rámci vnější pomoci byl závazek Komise uskutečnit před volbami do Evropského parlamentu v roce 2009 revizi provádění nařízení o ENPI v polovině období, přičemž Parlamentu byly přiděleny větší pravomoci v oblasti kontroly, pokud jde o pomoc poskytovanou Společenstvím,
B.
vzhledem k tomu, že v roce 2006 zřídil Výbor pro zahraniční věci pracovní skupiny pro ENPI-jih a ENPI-východ s cílem vést s Komisí strukturovaný dialog o prováděcích dokumentech, které stanoví politický rámec pro poskytování pomoci v rámci ENPI,
C.
vzhledem k tomu, že od začátku současného finančního výhledu v roce 2007 byla cílem ENPI podpora provádění EPS a hlavně jejích akčních plánů a rovněž strategického partnerství s Ruskou federací prostřednictvím podpory realizace plánů čtyř společných prostorů,
D.
vzhledem k tomu, že hlavním cílem EPS je vytvořit přátelské prostředí v nejbližším okolí Evropské unie; vzhledem k tomu, že sousední země jsou přirozeně rozděleny do dvou kategorií: jižní a východní, s jinými cíli a přístupy k Evropské unii; vzhledem k tomu, že toto rozdělení je zdůrazněno dvěma nedávno navrženými iniciativami, a to Unií pro Středomoří a Východním partnerstvím,
E.
vzhledem k tomu, že ENPI byl určen rovněž k financování přeshraničních a mnohonárodních programů v oblasti ENPI s cílem podporovat mimo jiné iniciativy, jako je Černomořská synergie, Unie pro Středomoří a Východní partnerství,
F.
vzhledem k tomu, že EPS zůstává jednou z hlavních priorit zahraniční politiky Evropské unie a že nabízí všem dotčeným státům možnost většího sblížení s EU,
G.
vzhledem k tomu, že EPS nezávisí na procesu přistoupení, ale nevylučuje jej, a je krokem směrem k hospodářskému a politickému sblížení EU a sousedních zemí,
H.
vzhledem k tomu, že silný populační růst sousedních zemí EU, jehož důsledkem je zvyšující se urbanizace jejich obyvatel, představuje novou výzvu, na níž musí evropský nástroj sousedství a partnerství reagovat,
Obecné poznámky
1.
domnívá se, že ustanovení nařízení o ENPI jsou v zásadě adekvátní a vhodná pro účely spolupráce se sousedními zeměmi a dalšími mnohostrannými organizacemi;
2.
vyzývá Komisi, aby spolu s partnerskými vládami dále rozvíjela mechanismy pro konzultace s občanskou společností a místními orgány s cílem lépe je zapojit do navrhování a kontroly provádění ENPI a národních programů reforem; žádá Komisi, aby urychlila zveřejňování ročních akčních programů na svých internetových stránkách a aby přesvědčila partnerské vlády, aby pravidelně zveřejňovaly své vnitrostátní programové dokumenty;
3.
naléhavě žádá Radu, aby spolu s Parlamentem vytvořila nástroj rychlého a transparentního poskytování informací týkajících se této oblasti a aby Parlamentu včas předkládala zápisy o přijatých rozhodnutích;
4.
vybízí Komisi a vnitrostátní, regionální a místní orgány, aby podporovaly programy partnerství mezi městy a regiony a aby jim za tímto účelem poskytovaly přiměřenou podporu s cílem posílit místní a regionální správní kapacity v sousedních zemích EU a podpořit programy výměny pro občanskou společnost a mikroprojekty;
5.
vítá skutečnost, že Komise v rámci ENPI spustila nový program CIUDAD (Cooperation in Urban Development and Dialogue), který umožňuje podporovat konkrétní projekty spolupráce mezi evropskými městy a městy nacházející se v zemích, na něž se vztahuje tento nástroj; poukazuje na skutečnost, že tento druh iniciativ je pro podporu dialogu a procesu demokratizace velmi příhodný; žádá proto, aby bylo u příležitosti revize finančního rámce v polovině období, jež bude provedena v letech 2008–2009, vyčleněno více finančních prostředků na posílení těchto iniciativ;
6.
zastává názor, že by se měla zvýšit viditelnost pomoci Společenství prostřednictvím cílené komunikace s účastníky a širokou veřejností, a vybízí v tomto ohledu k rozvoji kontaktů s občanskou společností a místními orgány, které jsou blízko občanům, a představují tudíž tu správnou úroveň, na které lze kompetentně a účinně míru jednat;
7.
vyzývá k tomu, aby roční akční programy v oblasti demokracie, právního státu a lidských práv byly prováděny ambiciózněji, v souladu s cíli stanovenými v akčních programech EPS, ve snaze zamezit výrazným rozdílům ve financování mezi východními partnery a partnery z oblasti Středomoří; domnívá se, že by se mělo učinit více pro to, aby se podařilo přesvědčit partnerské vlády, aby se zavázaly k činnosti v této oblasti;
8.
zdůrazňuje nutnost stanovit jasné, konkrétní a měřitelné cíle ve všech vyjednávaných nových akčních plánech EPS; zdůrazňuje rovněž nutnost provázanosti všech kapitol těchto akčních plánů, aby bylo bez diskriminace dosaženo pokroku ve všech kapitolách; v tomto ohledu znovu opakuje svou výzvu ke globální politice lidských práv a demokracie, která by zahrnovala veškeré stávající nástroje v této oblasti;
9.
dospěl k závěru, že přes zvýšenou pružnost a zjednodušení nástrojů pomoci Společenství představují postupy a časové rámce podle ENPI i nadále zátěž pro některé organizace občanské společnosti a místní orgány, což se projevuje zejména v případě evropského nástroje pro demokracii a lidská práva Nařízení Evropského Parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (Úř. věst. L 386, 29.12.2006, s. 1).
; vyzývá Komisi, aby provedla srovnávací analýzu postupů uplatňovaných ostatními významnými poskytovateli pomoci a aby předložila výsledky této analýzy Parlamentu;
10.
domnívá se, že podpora z odvětvového a souhrnného rozpočtu podle evropského nástroje sousedství a partnerství by měla být poskytována pouze zemím, které jsou schopny jí využívat transparentně, účinně a odpovědně a pro které tato podpora představuje skutečnou pobídku; vyzývá Komisi, aby posoudila vhodnost rozpočtové podpory v zemích, které mají problémy s rozpočtovým řízením a kontrolními postupy a s vysokou mírou korupce; žádá Komisi, aby při výběru, provádění a sledování ENPI nalezla rovnováhu mezi flexibilitou a transparentností;
11.
zdůrazňuje potřebu specifického přístupu k jednotlivým zemím s ohledem na politickou podmíněnost, jehož cílem je mimo jiné podpora demokracie, právního státu a dobré správy věcí veřejných, dodržování lidských práv a práv menšin a nezávislosti soudnictví; domnívá se proto, že by mělo být zveřejněno a poskytnuto Evropskému parlamentu hloubkové a důkladné posouzení veškerých projektů v oblasti spravedlnosti financovaných v rámci tohoto nástroje;
12.
vítá zařazení přeshraniční spolupráce do působnosti nařízení o ENPI jako strategického nástroje pro rozvíjení společných projektů a posílení vzájemných vztahů mezi zeměmi EPS a členskými státy; trvá však na tom, že je zapotřebí vytvořit specifické nástroje pro zajištění pravidelného monitorování řízení a postupu uskutečňování společných operačních programů na obou stranách hranic EU;
13.
vyzývá Komisi, aby připravila podrobný přehled všech společných operačních programů schválených na období 2007–2013 spolu s hodnocením míry, v níž byly při provádění projektů dodržovány zásady transparentnosti, účinnosti a partnerství; vybízí Komisi, aby připravila přehled nejčastějších problémů, jimž čelí řídící orgány v hraničních regionech EU i v zemích EPS, s cílem nalézt pro ně v příštím programovém období vhodnější řešení;
14.
vybízí Komisi, aby usnadnila výměnu zkušeností a osvědčených postupů v přeshraniční spolupráci mezi programy EPS a projekty a akcemi prováděnými v rámci cíle evropské územní spolupráce, stejně jako již ukončené iniciativy Společenství INTERREG III A; je zejména přesvědčen, že by se měla posílit odborná příprava (včetně programů na výuku jazyků sousedních zemí) a partnerské iniciativy pro úředníky státní správy; navrhuje v této souvislosti provádět pravidelné analýzy zlepšení, k nimž došlo v oblasti posilování kapacit a institucí na obou stranách hranic EU;
15.
zdůrazňuje, že je důležité vyjasnit vztah mezi EPS jakožto rámcovou politikou a jejími regionálními iniciativami, jako jsou Černomořská synergie, Unie pro Středomoří a budoucí Východní partnerství, a posílit koordinaci a doplňkovost těchto iniciativ a různých nástrojů pomoci Společenství; požaduje zlepšenou synchronizaci mezi programy evropského nástroje sousedství a partnerství a finanční spoluprací členských států a mezinárodních organizací;
16.
zdůrazňuje, že je třeba posílit spolupráci zemí využívajících ENPI s agenturami EU a zvýšit počet příležitostí k účasti těchto zemí na programech Společenství za předpokladu, že splní cíle akčních plánů EPS; vyzývá Komisi, aby přijala účinná opatření k minimalizaci finanční zátěže, kterou pro třetí země představuje účast na těchto programech Společenství;
17.
zdůrazňuje, že je nezbytné, aby platby v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství byly transparentně rozdělovány podle zemí, regionů a prioritních oblastí;
18.
vyzývá, aby se kladl větší důraz na zvýšenou mobilitu, zejména vytvořením partnerství v oblasti mobility se zeměmi využívajícími ENPIa navázáním kontaktů mezi lidmi, zejména v oblasti vzdělávání, výzkumu a vývoje, obchodu a politického dialogu; podporuje okamžitá opatření ke snížení vízových poplatků pro státní příslušníky a rezidenty všech zemí využívajících ENPI, jejichž konečným cílem je zrušení víz;
19.
podporuje přístup Komise k hospodářské integraci, který zahrnuje cíl vytvořit rozsáhlou a komplexní oblast volného obchodu;
20.
konstatuje, že přes úsilí některých zemí využívajících ENPI podporovat rovnost pohlaví a posilovat účast žen na politickém, společenském a hospodářském životě tato opatření dosud nevedla k žádnému podstatnému zlepšení v zemích Středomoří ani v některých východních zemích zapojených do EPS; vyzývá Komisi, aby se při přípravě programů v rámci ENPIa při jejich provádění systematičtěji zaměřovala na nerovný přístup k mužům a ženám;
21.
podporuje přístup Komise k otázkám zabezpečení dodávek energie, který je zaměřen na vytvoření vzájemně výhodného, propojeného a diverzifikovaného trhu s energií mezi EU a sousedními zeměmi ve střednědobém horizontu; zdůrazňuje však, že zvláštní pozornost by měla být věnována nejen další harmonizaci energetické politiky a právních předpisů partnerských zemí s praxí EU a
acquis communautaire
, ale také modernizaci energetické infrastruktury v partnerských zemích;
22.
vítá skutečnost, že návrh Komise na Východní partnerství zahrnuje vytvoření tematických platforem (demokracie, řádná správa věcí veřejných a stabilita, hospodářská integrace a soudržnost s politikami EU, zabezpečení dodávek energie, mezilidské kontakty), které odpovídají hlavním oblastem spolupráce;
23.
zdůrazňuje, že je třeba zvýšit finanční krytí vyčleněné na ENPI, což evropské politice sousedství umožní plnit své stále ambicióznější cíle a podporovat své nové regionální iniciativy; požaduje v této souvislosti, aby jak středomořské země, tak země východní Evropy mohly těchto prostředků využívat;
24.
požaduje vyhodnocení stávající účinnosti a dopadu výdajů v širší souvislosti, jako je například poskytování zahraniční pomoci třetími zeměmi;
25.
vyzývá Komisi, aby připravila hodnocení dopadu politik zahraniční pomoci třetích zemí, zvláště Číny a Ruska, v zemích zapojených do EPS, a dopadu finanční krize na všechny země využívající ENPI;
26.
vyzývá Komisi, aby přísně posoudila skutečné potřeby zemí, jimž v současnosti poskytuje zahraniční rozvojovou pomoc a podobnou podporu, se zvláštním ohledem na úroveň HDP a míru hospodářského růstu ve státech, které jsou jejími příjemci;
27.
vyzývá členské státy, aby finančně podpořily reformní agendu stanovenou v akčním plánu EPS prostřednictvím dalších příspěvků do investiční facility sousedství a podobných iniciativ ENPIa prostřednictvím zvýšené dvoustranné pomoci;
28.
připomíná, že v průběhu jednání o právním základu ENPI měl Parlament oprávněné obavy ohledně toho, jakým způsobem by střednědobé a krátkodobé strategické dokumenty a strategické dokumenty zemí, které často obsahují orientační finanční částky, podléhaly kontrole Parlamentu; požaduje, aby bylo vyhodnoceno uskutečňování těchto orientačních finančních závazků za poslední dva roky;
29.
v této souvislosti vyjadřuje své znepokojení nad vysokou úrovní požadovaných rozpočtových převodů v rozpočtové kapitole 19 08, které za roky 2007 a 2008 již dosáhly celkového nárůstu o 410 milionů EUR v závazcích a o 635 milionů EUR v platbách;
30.
s uspokojením konstatuje, že země, na které se vztahuje ENPI, mají nárok na úvěry od Evropské investiční banky Rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství (Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95).
a připomíná, že by finanční operace měly být v souladu s vnějšími politikami EU a se specifickými regionálními cíli a měly by tyto cíle podporovat; připomíná, že stávající maximální strop pro finanční operace Evropské investiční banky v zemích, na které se vztahuje ENPI, je na období 2007–2013 stanoven na 12,4 miliardy EUR a že tato částka je rozdělena na dva orientační dílčí stropy, přičemž 8,7 miliard EUR je vyčleněno pro země Středomoří a 3,7 miliard EUR pro východní země a Rusko; požaduje, aby bylo ve spolupráci s Evropskou investiční bankou vyhodnoceno, jakým způsobem jsou tyto úvěry využívány;
31.
s uspokojením konstatuje, že Evropský soudní dvůr nedávno na základě námitky Parlamentu Rozsudek ze dne 6. listopadu 2008 ve věci C-155/07
Parlament
v
Rada
(Úř. věst. C 327, 20.12.2008, s. 2).
zrušil původní právní základ pro tyto úvěry a rozhodl, že v těchto případech by se měl uplatňovat postup spolurozhodování podle článků 179 a 181a Smlouvy o ES; zdůrazňuje, že revize ENPI a přijetí nařízení, které nahradí zrušené rozhodnutí Rady o poskytnutí záruky Společenství za úvěry Evropské investiční banky, musí probíhat souběžně, neboť se z hlediska politiky EU vůči sousedním zemím jedná o doplňkové nástroje a je třeba předejít protichůdným a neúčinným ustanovením;
32.
opětovně zdůrazňuje své obavy, pokud jde o potenciální nedostatečnou odpovědnost a riziko zpronevěry finančních prostředků Společenství v případech, kdy je pomoc EU poskytována prostřednictvím svěřeneckých fondů sdružujících více dárců; zdůrazňuje význam řádného veřejného finančního systému založeného na transparentnosti a demokratické odpovědnosti; z tohoto důvodu vyzývá Komisi, aby pokud možno neposkytovala finanční prostředky prostřednictvím těchto zprostředkovatelů, jsou-li dostupné transparentnější způsoby pro jejich přidělování;
Poznámky k jednotlivým zemím a regionům
33.
bere na vědomí pokrok, kterého bylo v rámci iniciativy Unie pro Středomoří dosaženo; zdůrazňuje však, že:
-
financování EPS z ENPI by nemělo být na úkor ani Jihu ani Východu;
-
Parlament by měl být odpovídajícím způsobem informován o projektech Unie pro Středomoří financovaných z evropského nástroje sousedství a partnerství;
-
jestliže se používají finanční prostředky z ENPI, je zvláště důležitá transparentnost ostatních zdrojů včetně soukromého financování;
34.
připomíná, že středomořská část EPS by měla doplňovat barcelonských proces a že cíle této politiky musí být stanoveny jasněji, aby Barcelonský proces posílily tím, že upřednostní mnohostranný regionální přístup;
35.
domnívá se, že k posílení účinnosti regionálních, vícestranných a přeshraničních projektů v rámci ENPIby mělo být zváženo rozšíření účasti v těchto programech na všechny nové partnery Unie pro Středomoří;
36.
zastává názor, že nedávný geopolitický vývoj v zemích sousedících s EU na východě potvrzuje, že je důležité nadále rozvíjet evropskou politiku sousedství tím, že se lépe přizpůsobí potřebám partnerů a že se EU bude více angažovat v oblasti Černého moře a zasadí se o ambicióznější Východní partnerství; zdůrazňuje, zejména ve vztahu k Arménii, Ázerbájdžánu, Gruzii, Moldavské republice a Ukrajině , potřebu urychlit zřízení zóny volného obchodu, jakmile k tomu partnerské země budou připraveny, potřebu co nejdříve dokončit kroky směřující k bezvízovému styku s EU a potřebu zlepšit regionální spolupráci ve snaze posílit stabilitu a prosperitu v evropském sousedství;
37.
navrhuje, aby bylo za účasti Evropského parlamentu vytvořeno shromáždění východních sousedních zemí nazvané "Euroeast", které by vzniklo podle stejných zásad jako shromáždění "Euromed" a "Eurolat" a které by se zaměřilo na uplatňování evropského nástroje sousedství a partnerství ve východoevropských zemích, tj. Arménii, Ázerbájdžánu, Gruzii, Moldavsku, Ukrajině a Bělorusku;
38.
zdůrazňuje, že v případě jižního Kavkazu představují přetrvávající konflikty překážku pro plný rozvoj EPS, a vyzývá Radu, aby se do řešení tohoto konfliktu aktivněji zapojila;
39.
zdůrazňuje, že k tomu, aby EU mohla přispět k
vyřešení
některých přetrvávajících konfliktů a aby se zlepšila spolupráce mezi zeměmi v této oblasti, je třeba, aby se více angažovala v oblasti Černého moře; je přesvědčen, že posílená regionální spolupráce v oblasti Černého moře by měla být jednou z klíčových priorit evropské politiky sousedství i různých regionálních iniciativ EU; očekává a vítá další uplatňování Černomořské synergie; vyzývá k navázání posílené spolupráce jak s Tureckem v oblasti Černého moře, vzhledem k jeho strategickému významu a k budoucí úloze, kterou by mohlo hrát v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky, tak s Ruskem; zdůrazňuje, že je třeba plně zapojit tyto země do řešení regionálních konfliktů a do prosazování míru a stability v evropském sousedství; zastává názor, že by v tomto rámci mohlo být realizováno několik projektů společného zájmu;
40.
vítá skutečnost, že Východní partnerství nabízí výraznější pobídky ambicióznějším partnerským zemím, jako je například Ukrajina; vítá zejména nový komplexní program na budování institucí pro zlepšení správní kapacity v příslušných odvětvích spolupráce;
41.
domnívá se v této souvislosti, že by Východní partnerství nemělo bránit v členství v EU sousedním zemím, které by o ně chtěly požádat na základě článku 49 Smlouvy oEU;
42.
podporuje návrh Komise, aby byly vytvořeny nové vztahy s členskými zeměmi Východního partnerství na základě nových dohod o přidružení přizpůsobených jednotlivým zemím, které by lépe odpovídaly snahám partnerských zemí o vytvoření úzkého vztahu;
43.
vítá skutečnost, že zabezpečení dodávek energie je nedílnou součástí návrhu na Východní partnerství, pokud jde o vztahy s východními partnery; podporuje hlavní cíle výše uvedeného sdělení Komise ze dne 3. prosince 2008, jako je rychlé dokončení jednání o členství Ukrajiny a Moldávie v Energetickém společenství a posílení politických vazeb s Ázerbájdžánem zaměřené na jeho sbližování s trhem s energií EU a na integraci v oblasti infrastruktury; upozorňuje na skutečnost, že země EPS by se měly podílet na opatřeních v oblasti energetické spolupráce;
44.
podporuje balíček pro hospodářské oživení a stabilitu v rámci rozpočtu Společenství, prostřednictvím něhož se v letech 2008–2010 poskytne až 500 milionů EUR na obnovu Gruzie po ničivé válce a na zajištění hospodářské rehabilitace vnitřně vysídlených osob až do návratu do jejich domovů a do navrácení jejich majetku; zdůrazňuje, že k tomu, aby bylo možné zaručit, že pomoc bude poskytnuta na nejnaléhavější potřeby Gruzie, musí být financování ze strany Společenství spjato s vhodnou podmíněností a monitorovacími mechanismy; zdůrazňuje, že pomoc by měla být zaměřena na podporu programu reforem stanovených v EPS a programových dokumentech ENPI které jsou i nadále vysoce aktuální;
45.
zdůrazňuje, že je třeba přezkoumat finanční částku vyčleněnou pro Bělorusko, aby se zjistilo, zda lze spolupráci rozšířit tak, aby se vztahovala i na další oblasti vedle energetiky, životního prostředí a migrace, s cílem pokračovat v politice postupného obnovování vztahů, kterou iniciovala Rada v září 2008; připomíná, že vztahy mezi EU a Běloruskem budou velmi záviset na tom, jak bude běloruská vláda dbát na demokratické hodnoty; zdůrazňuje potřebu účinné politické podmíněnosti a záruk, že pomoc bude mít bezprostřední kladný dopad na občany a nebude zneužita orgány proti jejich politické opozici; zdůrazňuje, že by EU měla účinněji podporovat občanskou společnost a politické strany, jež se zasazují o demokracii;
46.
domnívá se, že by se EU měla na jednáních o nové dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem zaměřit na:
-
větší spolupráci ze strany Ruska při stanovování jasných priorit finanční spolupráce, což by vedlo k lepšímu plánování a víceletému programování pomoci;
-
záruky toho, že jakákoli finanční pomoc ruským orgánům bude přispívat k posilování demokratických standardů v Ruské federaci;
-
častější společnou účast na projektech, o jejichž financování bylo rozhodnuto;
o
o o
47.
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a zemí evropského nástroje sousedství a partnerství, Radě Evropy, OBSE a Evropsko-středomořskému parlamentnímu shromáždění.
