P7_TA-PROV(2011)0318
Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období
A7-0226/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2011 o prioritách energetických infrastruktur pro rok 2020 a na další období ( 2011/2034(INI) )
Evropský parlament,
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období – návrh na integrovanou evropskou energetickou síť“ ( KOM(2010)0677 ),
–
s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise o posouzení dopadů ve věci sdělení „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období – návrh na integrovanou evropskou energetickou síť“ ( SEK(2010)1395 ),
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Energie 2020 – strategie pro konkurenceschopnou, udržitelnou a bezpečnou energii“( KOM(2010)0639 ),
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa 2020 – strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Obnovitelná energie: na cestě ke splnění cíle pro rok 2020“ ( KOM(2011)0031 ),
–
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16.
,
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Analýza možností snížení emisí skleníkových plynů o více než 20 % a vyhodnocení rizika úniku uhlíku“ ( KOM(2010)0265 ),
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ ( KOM(2011)0112 ),
–
s ohledem na třetí legislativní balíček týkající se vnitřního trhu v oblasti energetiky pod názvem „Energie pro Evropu: skutečný a spolehlivý trh“ Úř. věst. L 211, 14.8.2009.
,
–
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 994/2010 ze dne 20. října 2010 o opatřeních na zajištění bezpečnosti dodávek zemního plynu Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 1.
,
–
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Evropa účinněji využívající zdroje – stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020“ ( KOM(2011)0021 ),
–
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006/ES ze dne 6. září 2006, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušují rozhodnutí 96/391/ES a rozhodnutí č. 1229/2003/ES Úř. věst. L 262, 22.9.2006, s. 1.
,
–
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 ze dne 13. července 2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky,
–
s ohledem na zprávu Komise o provádění programu transevropských energetických sítí v období 2007–2009 ( KOM(2010)0203 ),
–
s ohledem na své usnesení ze dne 6. května 2010 nazvané Mobilizace informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství,
–
s ohledem na sdělení Komise Evropské radě a Evropskému parlamentu nazvané „Energetická politika pro Evropu“ ( KOM(2007)0001 ),
–
s ohledem na sdělení Komise Evropské radě a Evropskému parlamentu nazvané „Prioritní plán propojení“ ( KOM(2006)0846 ),
–
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 2003/54/ES,
–
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem a o zrušení směrnice 2003/55/ES,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2010 o směru k nové energetické strategii pro Evropu 2011–2020 Přijaté texty, P7_TA(2010)0441 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2010 k revizi akčního plánu pro energetickou účinnost Přijaté texty, P7_TA(2010)0485 .
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 17. února 2011 Přijaté texty, P7_TA(2011)0068 .
o strategii Evropa 2020,
–
s ohledem na článek 194 Smlouvy o fungování Evropské unie,
–
s ohledem na článek 170 Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že Unie přispívá ke zřízení a k rozvoji transevropských sítí v oblasti dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur,
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj ( A7-0226/2011 ),
A.
vzhledem k tomu, že k našim hlavním úkolům v oblasti energetiky patří boj se změnou klimatu, posilování energetické autonomie při současném snižování celkové spotřeby energie a dovozu fosilních paliv, diverzifikace energetických dodavatelů a zdrojů, dosahování konkurenceschopného vnitřního trhu s energií a zajišťování všeobecného přístupu k udržitelné, dostupné a bezpečné energii,
B.
vzhledem k tomu, že energetická politika na úrovni EU staví na společných cílech zajištění nepřetržité dostupnosti energetických produktů a služeb na trhu za ceny, které jsou pro všechny spotřebitele (domácnosti i průmysl) dostupné,
C.
vzhledem k tomu, že je nezbytné zajistit bezpečnost dodávek a upevnění solidarity mezi členskými státy v situaci, kdy některý členský stát čelí energetické krizi,
D.
vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva stanoví konkrétní právní základ pro rozvoj energetické politiky EU, která prosazuje úspěšné propojení energetických sítí mezi členskými státy napříč vnitrostátními a regionálními hranicemi, což je nutné pro dosažení ostatních cílů EU v oblasti energetické politiky a solidarity (fungování trhu s energií, energetická účinnost a energie z obnovitelných zdrojů, bezpečnost dodávek a diverzifikace energetických zdrojů a forem dodávek),
E.
vzhledem k tomu, že neprovedení včasné modernizace, aktualizace a propojení a nepřizpůsobení energetické infrastruktury Unie udržitelnější a účinnější produkci energie a modelu spotřeby by mohlo ohrozit její schopnost dosáhnout cílů v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2020 – zejména cílů integrace a zvýšení podílu obnovitelných zdrojů energie – a narušit dlouhodobý cíl EU do roku 2050 spočívající ve snížení emisí skleníkových plynů o 80 až 95 %,
F.
vzhledem k tomu, že plánování investic do infrastruktury a příslušná rozhodnutí musí být podpořeny dlouhodobými scénáři, které zohledňují očekávané výsledky a další potřeby v oblasti technického rozvoje,
G.
vzhledem k tomu, že další začleňování obnovitelných zdrojů energie bude vyžadovat určité úpravy evropské energetické infrastruktury, a to jak na úrovni přenosu, tak na úrovni distribuce,
H.
vzhledem k tomu, že otevřený, transparentní, integrovaný a konkurenceschopný trh s energií v EU je nutný pro dosažení konkurenceschopných cen energie, bezpečnosti dodávek a udržitelnosti a účinné rozsáhlé zavádění obnovitelných zdrojů energie, a vzhledem k tomu, že dokončení takového trhu nadále zůstává důležitým úkolem pro všechny členské státy,
I.
vzhledem k zásadnímu významu včasného a úplného provádění stávajících právních předpisů, včetně regulační činnosti, kterou požaduje třetí balíček pro vnitřní trh s energií, a odpovídajícího oznamování investic do energetické infrastruktury v souladu s rozsudkem Evropského soudního dvora Věc C-490/10 Parlament v. Rada týkající se nařízení Rady č. 617/2010 o povinnosti informovat o investičních projektech do energetické infrastruktury.
, s cílem vytvořit přehled o možných mezerách na straně nabídky a poptávky, stejně jako o překážkách pro investice,
J.
vzhledem k tomu, že propojení mezi členskými státy je v jedné třetině Unie stále nedostatečné s ohledem na cíl 10% propojení, jak jej stanovila Evropská rada v roce 2002 v Barceloně, a vzhledem k tomu, že některé členské státy a regiony zůstávají stále izolované a závislé na jediném dodavateli, což brání skutečné integraci trhů, likvidity a energetických toků,
K.
vzhledem k tomu, že by měly být zohledněny zvláštní požadavky v oblasti energetické infrastruktury přírodních ostrovů a nejvzdálenějších regionů jako například Kanárských ostrovů, ostrova Madeira, Azor a francouzských nejvzdálenějších regionů,
L.
vzhledem k tomu, že energetické přepravní sítě jihovýchodní Evropy nejsou tak husté jako v ostatních částech kontinentu,
M.
vzhledem k tomu, že alternativní dodávky a tranzitní trasy a nová propojení jsou důležité pro zajištění toho, aby solidarita mezi členskými státy začala fungovat,
N.
vzhledem k tomu, že je třeba věnovat zvláštní pozornost projektům, které ještě nejsou dokončeny přesto, že je EU zvolila za prioritní projekty v souladu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006/ES ze dne 6. září 2006, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušují rozhodnutí 96/391/ES a rozhodnutí č. 1229/2003/ES,
O.
vzhledem k tomu, že třetí balíček pro vnitřní trh s energií vytvořil právní rámec, který by měl zlepšit konkurenceschopnost na trhu s energií,
P.
vzhledem k tomu, že dnes plánované energetické infrastruktury musí být v souladu s potřebami trhu a s dlouhodobými cíli EU v oblasti klimatu a energetiky a jejich prováděním v rámci energetických politik jednotlivých členských států , přičemž je třeba upřednostnit ty zdroje energie, které nevyžadují žádné společenské a ekologické náklady,
Q.
vzhledem k tomu, že je zapotřebí posílit investice do přenosové kapacity zemního plynu a elektřiny, přičemž je třeba mít na paměti energetické cíle EU 20-20-20 a nové energetické prostředí s výrazně sníženými emisemi uhlíku po roce 2020,
R.
vzhledem k tomu, že budování energetické infrastruktury má strategický význam s ohledem na plnění cílů plánu SET (strategický plán pro energetické technologie),
S.
vzhledem k tomu, že energetická účinnost nabízí účinný a nákladově efektivní nástroj pro dosažení udržitelné energetické budoucnosti: snížením poptávky se může snížit i závislost na dovozu a přemísťování elektráren v důsledku rostoucích nákladů a inteligentní investice do stávající a nové infrastruktury mohou snížit potřebu veřejných a soukromých investic do energetické infrastruktury,
T.
vzhledem k tomu, že inteligentní sítě poskytují důležitou příležitost k vybudování účinného vztahu mezi výrobou energie, přenosem energie, distribucí energie a konečnými spotřebiteli, čímž umožňují racionální spotřebu energie a zvyšují tak energetickou účinnost,
U.
vzhledem k tomu, že posílení kapacity vzájemného propojení mezi plynovody podél jihozápadní osy severojižního koridoru umožní dovoz LNG i využití podzemních skladovacích kapacit na Iberském poloostrově k zabezpečení dodávek v EU, což bude důležitým krokem k vytvoření skutečně integrovaného vnitřního trhu s energií,
V.
vzhledem k tomu, že zdlouhavá povolovací řízení a nedostatečná koordinace mezi správními orgány mohou vést k zásadním prodlevám a dodatečným nákladům, zvláště co se týče přeshraničních projektů,
W.
vzhledem k tomu, že zdlouhavá řízení o získání povolení a nedostatečné metody rozdělování nákladů a nástroje pro sdílení přínosů a nákladů přeshraničních projektů energetické infrastruktury jsou hlavní překážkou jejich rozvoje,
X.
vzhledem k tomu, že je třeba zaručit vysoce kvalitní veřejnou debatu a řádně zohlednit evropské právní předpisy v oblasti životního prostředí,
Y.
vzhledem k tomu, že regulační orgány hrají významnou úlohu při vytváření vnitřního trhu s energií, který bude zaměřený na spotřebitele, integrovaný a konkurenceschopný,
Z.
vzhledem k tomu, že podle sdělení Komise nazvaného „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období – návrh na integrovanou evropskou energetickou síť“ bude v příštím desetiletí zapotřebí 200 miliard EUR na financování požadavků energetické infrastruktury, a vzhledem k tomu, že polovinu této částky musí poskytnout členské státy,
AA.
vzhledem k tomu, že tržní nástroje a zásada, že uživatel platí, zůstávají základem financování energetické infrastruktury, a vzhledem k tomu, že určitou omezenou částku veřejných finančních prostředků lze transparentně a na individuálním základě požadovat pro financování některých projektů evropského zájmu, jež nejsou přímo komerčně životaschopné, přičemž je třeba zohlednit rovné podmínky na evropském vnitřním trhu s energií, zaručit bezpečnost dodávek, zabránit narušování hospodářské soutěže a podporovat účinnou integraci obnovitelných zdrojů energie,
AB.
vzhledem k tomu, že je zapotřebí co nejdříve provést rozsáhlé investice,
AC.
vzhledem k tomu, že regionální orgány sehrávají klíčovou úlohu a jsou nejdůležitějšími subjekty v energetických záležitostech s ohledem na povinnosti v řadě činností souvisejících s celkovým i regionálním plánováním, udělováním povolení, udělováním schválení pro rozsáhlé projekty infrastruktury, investice, zadávání veřejných zakázek, výrobu energie a také s ohledem na skutečnost, že jsou blízko spotřebitelům,
Strategické plánování energetických infrastruktur
1.
zdůrazňuje skutečnost, že veřejné orgány mají značnou odpovědnost při naplňování veřejného zájmu dosahováním společenských cílů a cílů v oblasti životního prostředí, ale že hlavní odpovědnost za rozvoj energetické infrastruktury by měl nést řádně regulovaný trh;
2.
zdůrazňuje zásadní význam včasného, správného a úplného provádění stávajících právních předpisů, včetně regulační činnosti, kterou požaduje třetí balíček pro vnitřní trh s energií, s cílem vytvořit nejpozději do roku 2014 integrovaný a konkurenceschopný evropský vnitřní trh;
3.
zdůrazňuje potřebu realizovat stávající politiky a nařízení tak, aby byly lépe využívány stávající energetické infrastruktury k prospěchu evropských spotřebitelů; vyzývá Komisi a Agenturu pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER), aby důsledněji sledovaly uplatňování pravidel na vnitrostátní úrovni, jako jsou například pravidla související se zásadou o povinném využívání práva („use-it-or-lose-it“);
4.
je přesvědčen, že k plnému využití přínosů nové infrastruktury je nutný přístup EU vytvořený ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami, a zdůrazňuje nutnost vyvinout doplňkovou harmonizovanou metodu výběru projektů infrastruktury zohledňující pravidla vnitřního trhu; domnívá se, že tato metoda by měla zohledňovat evropské a regionální výhledy s cílem odstranit rozdíly a optimalizovat sociálně-ekonomické dopady a dopady na životní prostředí;
5.
zdůrazňuje, že by plánování projektů energetické infrastruktury mělo být plně v souladu se zásadou předběžné opatrnosti; u akčních plánů by mělo být případ od případu prováděno důkladné posouzení jejich dopadu na životní prostředí, které zohlední místní a regionální environmentální podmínky;
6.
zdůrazňuje potřebu zaručit v odpovídající míře zajištění dodávek energie pro EU a navázat kladné vztahy s dodavatelskými a tranzitními zeměmi mimo EU prostřednictvím spolupráce v rámci regionálních a globálních soustav přepravy energetických dodávek;
7.
zdůrazňuje, že referenční scénář použitý pro posouzení energetické infrastruktury pro rok 2020 musí být transparentní a v souladu s obecnými cíli energetické politiky zakotvenými v článku 194 Smlouvy o Evropské unii a v plánu EU do roku 2050 a s ostatními politikami EU (například v oblasti dopravy, budov a systému obchodování s emisemi (Emission Trading Scheme, ETS)), včetně politik týkajících se energetické účinnosti, které napomohou k dosažení cíle 20% úspor energie (zejména plán energetické účinnosti), jakož i potenciálního dopadu technologického pokroku, zejména v případě obnovitelných zdrojů energie, posílení úlohy elektrických automobilů, šíření inteligentních sítí a zavádění iniciativ „inteligentních měst a regionů“;
8.
podporuje okamžité zahájení partnerství pro inovace „inteligentní města“ a vyzývá příslušné partnery zapojené do procesů plánování pro udržitelný rozvoj měst, aby více podpořili iniciativy JESSICA a ELENA a více využívali výhod, které mohou tyto iniciativy přinášet v souvislosti s investicemi do udržitelné energie na místní úrovni, s cílem pomáhat městům a regionům angažovat se v životaschopných investičních projektech v oblasti energetické účinnosti, čistého spalování a zdrojů obnovitelné energie a udržitelné městské dopravy; poukazuje dále na potenciál přeshraničního financování se sousedními zeměmi v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství;
9.
zdůrazňuje, že je nutné stanovit na základě hierarchie významnosti a v zájmu nákladové účinnosti oblasti, kde lze infrastrukturu minimalizovat prostřednictvím politik energetické účinnosti nebo stávající vnitrostátní a přeshraniční infrastrukturu zlepšit a modernizovat a kde je zapotřebí nová infrastruktura, kterou lze vybudovat vedle stávající energetické či dopravní infrastruktury;
10.
domnívá se, že snížení spotřeby energie a znečišťujících emisí a větší energetické účinnosti lze dosáhnout prostřednictvím realizace programů větší energetické účinnosti v budovách a v odvětví dopravy;
11.
zdůrazňuje potřebu zjistit případné budoucí mezery v energetické nabídce a poptávce, stejně jako potenciální budoucí nedostatky ve výrobě a přenosové infrastruktuře;
12.
připomíná význam harmonizace tržních projektů a rozvoje společných režimů evropské infrastruktury v EU s cílem zajistit řízení vnitřních propojení v rámci Evropy a propojení se třetími zeměmi;
13.
zastává názor, že rozvoj elektrické infrastruktury mezi EU a třetími zeměmi a v některých případech i rozvoj stávající elektrické infrastruktury může vytvářet riziko úniku uhlíku nebo zvyšovat toto riziko tam, kde již existuje; vyzývá Komisi, aby zvážila tuto možnost a v případě potřeby předložila opatření, jejichž prostřednictvím by mohla tuto otázku účinně řešit, jako například požadavek souladu se směrnicí 2009/28/ES o obnovitelné energii;
14.
vyzývá provozovatele sítí, regulační orgány včetně agentury ACER a Komisi, aby ve spolupráci s provozovateli sítí a orgány třetích zemí vytvořili podmínky nutné k zajištění kompatibility a stability mezi elektrickou infrastrukturou EU a infrastrukturou třetích zemí s cílem zlepšit energetickou bezpečnost v členských státech;
15.
zdůrazňuje, že je třeba zaměřit se nejen na přeshraniční projekty, ale také na vnitřní přenosové soustavy, které významně přispívají k integraci trhů s energií, integraci výroby obnovitelných zdrojů energie a bezpečnosti systému a k odstranění energetických ostrovů a úzkých míst v rámci vnitřních přenosových soustav, která mají dopad na evropskou energetickou soustavu jako celek; zdůrazňuje, že je třeba zaručit řádné zohlednění odlehlých oblastí a jejich místních potřeb;
16.
zdůrazňuje potřebu vytvoření nové infrastruktury, která ukončí existenci energetických ostrovů a závislost na jediném dodavateli a posílí zajištění dodávek;
17.
zdůrazňuje, že by žádný region členských států EU, včetně ostrovních regionů, neměl po roce 2015 zůstat mimo evropské plynárenské a elektrické sítě a jeho energetická bezpečnost by neměla být ohrožena nedostatečným příslušným propojením;
18.
vítá snahu Komise prosazovat regionální spolupráci a požaduje další pokyny k takovým regionálním iniciativám;
19.
připomíná možnosti, které nabízejí stávající smlouvy o spolupráci regionů EU pro rozvoj a posílení přeshraničních projektů energetické infrastruktury, zejména v souvislosti s obnovitelnými zdroji energie, a naléhavě vyzývá, aby byly tyto nástroje regionální spolupráce (Euregios, seskupení ESUS) k tomuto účelu využity;
20.
zastává názor, že regionální iniciativy by měly být rozšířeny a dále rozvíjeny, protože se nejvíce přibližují způsobu, jímž jsou energetické soustavy v jednotlivých regionech provozovány (např. regionální struktura zdrojů výroby, větrná energie, omezení rozvodné sítě a dostupnost energetických zdrojů);
21.
zdůrazňuje, že spolupráce mezi obcemi a regiony na vnitrostátní a evropské úrovni přispívá k ukončení existence energetických ostrovů, k dokončení vnitřního trhu s energií a k provádění projektů energetické infrastruktury; zastává názor, že cíl Evropské územní spolupráce stanovený politikou soudržnosti a makroregionální strategie mohou zvýšit příležitosti pro spolupráci v souvislosti s přeshraničními projekty a přispět k dosažení účinných a inteligentních propojení mezi netradičními místními a regionálními zdroji energie a velkými energetickými sítěmi; zdůrazňuje, že vhodná koordinace projektů infrastruktury může zaručit ten nejlepší poměr nákladů a přínosů a maximální účinnost prostředků EU; v této souvislosti se domnívá, že regionální spolupráce by se měla zlepšit, zejména s cílem zajistit řádné propojení stanovených priorit a evropských regionů;
22.
žádá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření s cílem zajistit, že provozovatelům přenosových soustav se dostane dostatečných pobídek k tomu, aby uvažovali o možnostech vzájemného propojení z regionálního nebo evropského hlediska, a že jejich investiční plány budou založeny na sociálně hospodářských dopadech vzájemného propojení a nikoli pouze na úsporách projektu, čímž se předejde nedostatku investic do přenosových kapacit;
23.
vyzývá Komisi, aby do konce roku 2011 předložila návrhy řešení cílových konfliktů, jak je popsal evropský koordinátor Georg Wilhelm Adamowitsch ve své třetí výroční zprávě ze dne 15. listopadu 2010, např. konfliktu mezi naléhavou potřebou nové infrastruktury a přísnými předpisy v oblasti ochrany životního prostředí;
24.
požaduje, aby byla přijata opatření, která zajistí soulad s mezinárodními dohodami, jako je úmluva z Espoo, ještě před tím, než budou přeshraniční projekty prováděny nebo dále rozvíjeny, a v souvislosti s expanzí energetických sítí upozorňuje na potřebu podporovat užší spolupráci, zejména mezi Ruskem a Běloruskem a baltskými státy, a v této souvislosti rozvíjet dialog o energetice mezi EU a Ruskem, zejména s cílem dosáhnout cíle energetické bezpečnosti pro členské státy a regiony EU;
25.
vítá rozhodnutí Komise provést „zátěžové zkoušky“ u jaderných elektráren v Evropě; domnívá se, že budoucí legislativní iniciativy na vytvoření společného rámce pro jadernou bezpečnost mají zásadní význam pro trvalé zlepšování bezpečnostních standardů v Evropě;
26.
konstatuje, že s energetickou infrastrukturou jsou spojena značná rizika, včetně provozních (např. přetížení a plynulost dodávek), přírodních (např. zemětřesení a záplavy), environmentálních (např. znečištění, úbytek přírodních stanovišť a ztráta biologické rozmanitosti) a antropogenních/politických (např. bezpečnost a terorismus); žádá proto o realizaci rozhodnutí o rozvoji inteligentních sítí, jak stanoví směrnice 2008/114/ES o kritických infrastrukturách; navrhuje, aby členské státy vypracovaly mapu rizik a využily ji jako nástroj pro proces rozhodování a sledování výsledků zavádění inteligentních sítí za účelem zlepšení vzájemné propojitelnosti soustav;
27.
naléhavě vyzývá Komisi, aby posoudila možnost začlenění těch prioritních projektů energetické infrastruktury, které by posilovaly bezpečnost a zabezpečení stávajících nejdůležitějších energetických infrastruktur v Evropě (plynovodů a ropovodů, elektrických sítí, jaderných elektráren, terminálů LNG atd.) vůči nehodám, přírodním katastrofám či katastrofám zapříčiněným člověkem;
Scénář komplexního rozvoje infrastruktury
28.
domnívá se, že desetiletý plán rozvoje sítí (Ten-Year Network Development Plan, TYNDP) určuje příslušné projekty infrastruktury v oblasti elektřiny a plynu a měl by – aniž by došlo k narušení fungování vnitřního trhu – stanovit i priority pro výběr projektů evropského zájmu, které by měly být rozvíjeny pro dosažení cílů EU v oblasti energetiky a klimatu; v této souvislosti zastává názor, že kapacita vzájemného propojení by měla být zvažována na stejné úrovni jako cíl 20-20-20 a z tohoto hlediska by desetiletý plán rozvoje sítí měl být vnímán jako nástroj na sledování dodržování 10% cíle vzájemného propojení;
29.
s cílem zajistit lepší správu budoucího plánování infrastruktury EU v oblasti elektrické energie a plynu vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrh na zlepšení transparentnosti a veřejné účasti při určování priorit EU v rámci procesu širší účasti zúčastněných stran (včetně například odvětví energetiky, nezávislých odborníků, organizací spotřebitelů a nevládních organizací); považuje zveřejňování údajů o technických plánech z hlediska zajištění této účasti za klíčové;
30.
domnívá se, že je třeba věnovat pozornost vlastnictví energetické infrastruktury v EU ze strany zahraničních společností nebo jejich dceřiných podniků bez transparentní struktury řízení a s nadměrným vlivem zahraničních vlád; vyzývá Komisi, aby v tomto ohledu předložila návrhy odpovídajících právních a institucionálních záruk, zejména pokud jde o přístup k veřejnému financování EU;
31.
domnívá se, že desetiletý plán rozvoje sítí přispívá ke klouzavému programu rozvoje evropské infrastruktury přepravy zemního plynu a přenosu elektřiny v rámci dlouhodobého výhledu evropského plánování, který by sledovala agentura ACER a Komise, s řádným přihlédnutím k příslušným ustanovením třetího balíčku pro vnitřní trh s energií;
32.
připomíná, že tento přístup „zdola nahoru“ musí doplňovat rovněž strukturovaný pohled „shora dolů“ s evropskou perspektivou;
33.
zdůrazňuje, že podpora budování přenosové a distribuční infrastruktury pro účinnou a inteligentní integraci energie z obnovitelných zdrojů i integraci nových způsobů využití elektrické energie (například pro elektrická vozidla nebo nabíjecí hybridní vozidla) je zásadní pro úspěšné dosažení celkových energetických cílů; vítá skutečnost, že je přiznána priorita budoucí evropské supersíti a pilotním projektům podpořeným na fóru ve Florencii; žádá Komisi, aby konzultovala se všemi příslušnými zúčastněnými stranami s cílem urychlit určení elektrických dálnic jako integrované centrální síťové infrastruktury, aby došlo k optimalizaci propojení, odolnosti systému a provozní pružnosti a snížení nákladů, aniž by bylo vyloučeno širší evropské zeměpisné území, a vyzývá Komisi, aby do poloviny roku 2014 předložila Parlamentu nástin, který se bude co nejúplněji zabývat specifickými potřebami vyplývajícími z přenosu obnovitelných zdrojů energie;
34.
poukazuje na to, že zeměpisné překážky vyplývající z jejich umístění jsou důvodem pro to, že ostrovy a horské oblasti se velmi obtížně integrují do energetických sítí EU; vyzývá proto Komisi, aby zohlednila rozmanité okolnosti, jež v regionech existují, a soustředila se výslovně na regiony se specifickými zeměpisnými a demografickými rysy, jako jsou ostrovy, horské oblasti a oblasti s nízkou hustotou obyvatelstva, s cílem dosáhnout větší diverzifikace zdrojů energie a podpory obnovitelných zdrojů a snížit závislost na dovážené energii; naléhavě vyzývá Komisi, aby mezi své priority v oblasti energetické infrastruktury na rok 2020 zařadila zvláštní situaci energetických systémů na ostrovech;
35.
zdůrazňuje, že pokud jde o energetické infrastruktury a jejich vztah k rámci územního plánování námořních prostor, je nutné, aby existovala průřezová soudržnost politiky, což by mohlo být užitečné i pro zařazení velkých projektů větrných elektráren na moři do celkové strategie;
36.
připomíná však Komisi, že každý členský stát by měl být také podporován, aby byl jak výrobcem, tak spotřebitelem udržitelné energie z bezpečnostních i ekonomických důvodů;
37.
tvrdí, že rozvoj regionální výroby elektřiny je v různých částech Evropy, zejména v regionu Baltského moře, který zůstává izolován a závislý na jediném zdroji dodávek, významným prostředkem pro zabezpečení soběstačnosti v energetice; konstatuje, že regiony mají velký počet zdrojů, jež mohou využívat, včetně možností nabízených přírodními zdroji, a že v budoucnosti by mělo být cílem jejich plné využívání s cílem diverzifikovat výrobu energie;
38.
potvrzuje význam účinných infrastruktur dodávek plynu při zvyšování diversifikace a bezpečnosti dodávek, přispívání k lepšímu fungování vnitřního trhu s energií a snižování energetické závislosti, přičemž je zároveň třeba respektovat potřebu snížit do roku 2050 zásadním způsobem emise z energetiky; upozorňuje na potřebu dalšího a řádného uplatňování požadavků na flexibilitu plynových infrastruktur, zejména s cílem zajistit zpětné toky a propojení, a zdůrazňuje, že infrastrukturu dodávek plynu je třeba rozvinout, přičemž musí být plně brán v úvahu přínos terminálů zkapalněného zemního plynu (LNG) a stlačeného zemního plynu (CNG), přepravních lodí a skladišť, jakož i rozvoj zplynované biomasy a bioplynu;
39.
vítá oznámení Komise, že zemní plyn bude hrát významnou úlohu jako záložní palivo; zdůrazňuje však, že jiné formy energie a zařízení na skladování energie budou rovněž muset přijmout tuto úlohu, má-li být zajištěno zabezpečení dodávek; zdůrazňuje skutečnost, že základem bezpečného a rentabilního zásobování bude nadále široká skladba energetických zdrojů;
40.
uvádí, že na rozdíl od všech ostatních investic do infrastruktury, které chce EU podnítit, je propojení plynárenských sítí a skladování plynu povinnou infrastrukturou podle nařízení o bezpečnosti dodávek plynu z roku 2009; žádá Komisi, aby posoudila, zda je financování některých zlepšení infrastruktur ze strany EU podle nařízení z roku 2009 potřebné;
41.
naléhavě žádá Komisi, aby zhodnotila nekonvenční zdroje plynu a zohlednila přitom právní otázky, hodnocení životního cyklu, dostupné rezervy, dopad na životní prostředí a hospodářskou proveditelnost; žádá Komisi, aby na základě zásady rovného zacházení s primárními energetickými zdroji provedla důkladné hodnocení případných výhod a rizik používání nekonvenčních zdrojů zemního plynu v EU;
42.
domnívá se, že ačkoli dekarbonizace hospodářství povede k postupnému poklesu používání energie z fosilních zdrojů, ropa zůstane ještě po mnoho let významnou součástí dodávek energie pro EU, a proto musí být i v době přechodu zachována konkurenceschopná evropská infrastruktura pro přepravu a rafinaci ropy, aby byly zajištěny bezpečné a dostupné dodávky produktu spotřebitelům v EU;
43.
upozorňuje na význam plánování integrované energetické infrastruktury pro zemědělské a drobné venkovské zdroje energie, aby byla upřednostněna decentralizovaná produkce energie, účast na trhu a rozvoj venkova; zdůrazňuje význam prioritního přístupu energie z obnovitelných zdrojů do sítě tak, jak bylo navrženo ve směrnici EU 2009/28/ES;
44.
v důsledku reformované společné zemědělské politiky poukazuje na potřebu připravit a uzpůsobit sítě na výrobu takových forem energie, jako je elektrická energie a bioplyn ze zemědělských a lesnických zdrojů;
45.
domnívá se, že je třeba věnovat pozornost novým technologickým řešením využívajícím nevyužitou energii z průmyslu, tj. spalovaný plyn, odpadní teplo atd.;
46.
zdůrazňuje důležitost infrastruktury na úrovni distribuce a významnou úlohu, kterou hrají producenti, kteří jsou současně spotřebiteli, a provozovatelé distribuční soustavy při začleňování decentralizovaných energetických produktů a opatření týkajících se efektivity na straně poptávky do soustavy; zdůrazňuje, že pokud by bylo upřednostněno řízení na straně poptávky a výroba energie na straně poptávky, značně by to posílilo integraci decentralizovaných zdrojů energie a urychlilo dosažení celkových cílů energetické politiky; je přesvědčen, že to zahrnuje to i vnitrostátní projekty infrastruktury, které mají pozitivní dopad i mimo státní hranice, pokud jde o zásobování nebo propojení vnitřního trhu s energií;
47.
naléhavě žádá Komisi, aby do roku 2012 představila konkrétní iniciativy na podporu rozvoje kapacit pro skladování energie (včetně víceúčelových zařízení pro plyn/vodík, inteligentních baterií využívajících zpětný tok pro elektrická vozidla, skladovacích stanic využívajících vodní čerpadla, decentralizovaných skladišť bioplynu, vysokoteplotních solárních zařízení, skladovacích zařízení využívajících stlačený vzduch a jiných inovačních technologií); navrhuje, aby Komise zhodnotila další iniciativy pro skladování energie s cílem maximalizovat integraci obnovitelných zdrojů energie;
48.
domnívá se, že modernizace a zlepšování účinnosti městských sítí vytápění a chlazení musí být pro EU jednou z priorit, a že by se tato skutečnost měla odrazit a získat podporu v rámci přezkumu stávajícího finančního rámce i budoucích finančních výhledů;
49.
vítá projekty týkající se zachycování CO2, dopravy a skladování, které do dnešní doby vznikly; vyzývá Komisi, aby urychleně vypracovala zprávu v polovině období o výsledcích dosažených při využívání experimentálních technologií na zachycování a ukládání uhlíku (CCS) pro tepelné elektrárny, financovaných EU, a to i z technického a ekonomického hlediska;
50.
naléhavě žádá Komisi, aby ve spolupráci se všemi zúčastněnými stranami včetně příslušných provozovatelů sítí a tržních subjektů kriticky posoudila a dle potřeby přezkoumala číselné údaje o investičních potřebách uváděných ve sdělení o prioritách energetických infrastruktur, zejména pokud jde o snížení poptávky prostřednictvím opatření na zajištění energetické účinnosti, a žádá ji, aby Radě a Parlamentu podala zprávu o investicích, které budou pravděpodobně třeba;
51.
konstatuje, že s výstavbou, provozem a vyřazováním z provozu projektů v oblasti energetické infrastruktury jsou kromě kapitálových a provozních nákladů spojeny rovněž značné náklady environmentální; zdůrazňuje, že je důležité tyto environmentální náklady zohledňovat v rámci analýzy nákladů a přínosů za pomoci metody pro výpočet nákladů po dobu životního cyklu;
52.
domnívá se, že by po provozovatelích přepravních soustav mělo být požadováno, aby dali všechny přenosové linky plně k dispozici trhu, a předešli tak vyhrazení přenosové kapacity pro přeshraniční vyrovnávání atd., a že je třeba stanovit tento požadavek v závazných právních předpisech, jejichž základem budou stávající pokyny pro osvědčené postupy skupiny evropských regulačních orgánů pro elektroenergetiku a plynárenství (ERGEG);
53.
podporuje posílenou spolupráci mezi členskými státy směřující k vytvoření regionálních regulačních orgánů pro řadu členských států; vítá podobné iniciativy směřující k vytvoření vždy jednoho regionálního provozovatele přepravní soustavy;
54.
vyzývá Evropskou komisi a agenturu ACER, aby nadále sledovaly úkol, jímž je vytvoření společného evropského denního trhu do roku 2014, neboť to by umožnilo volný obchod s elektrickou energií ve všech přenosových propojovacích vedeních mezi jednotlivými zeměmi nebo oblastmi s různými cenami;
Inteligentní sítě
55.
je přesvědčen, že energetická infrastruktura by se měla více zaměřit na konečného uživatele a více se soustředit na interakci mezi kapacitami distribuční soustavy a spotřebou, a zdůrazňuje potřebu obousměrného toku energie a informací v reálném čase; poukazuje na přínosy nové plynové a elektrické soustavy začleňující účinné technologie, vybavení a služby, jako jsou inteligentní sítě, inteligentní měřicí přístroje a interoperabilní služby správy energie v oblasti výroby a poptávky řízené informačními a komunikačními technologiemi, které zahrnují vývoj inovačních a dynamických vzorců pro výpočet cen a systémů reagujících na poptávku ve prospěch spotřebitelů;
56.
zdůrazňuje, že je zapotřebí prosazovat rozvoj technologií vstřícných k uživateli a řízení poptávky s cílem zajistit zavádění technologií inteligentních sítí a systémů reagujících na poptávku a dosáhnout plného využití přínosů inteligentních sítí pro všechny zúčastněné strany;
57.
zdůrazňuje, že zavádění inteligentních sítí by mělo být jednou z priorit energetické infrastruktury, mají-li být dosaženy energetické a klimatické cíle EU, neboť napomůže integraci distribuované výroby energie z obnovitelných zdrojů a elektrických vozidel, snížení energetické závislosti, zlepšení energetické účinnosti a rozvoji flexibility a kapacity elektrického systému; je přesvědčen, že inteligentní sítě nabízejí jedinečnou možnost k posílení inovací, tvorbě pracovních míst a posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, se zvláštním ohledem na malé a střední podniky;
58.
žádá Komisi, aby usnadnila rychlé zavádění velkých ukázkových projektů inteligentních sítí jako nejlepšího způsobu, jak změřit náklady a výnosy pro evropskou společnost; uvádí, že pro sdílení rizika u investic nezbytných pro tyto projekty je nutné financování z veřejných zdrojů v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, které efektivním způsobem nabízí Evropská iniciativa pro elektrickou síť (EEGI);
59.
konstatuje, že inteligentní sítě jsou výsledkem konvergence elektrických a informačních a komunikačních technologií, a že je tudíž nutné věnovat zvláštní pozornost spolupráci těchto dvou odvětví, například co se týče účinného využívání rádiového spektra v celé Evropě a porozumění funkcím inteligentní energie při plánování budoucího „internetu věcí“; žádá Komisi, aby vytvořila plán spolupráce mezi jednotlivými zapojenými útvary (GŘ pro výzkum, GŘ pro energetiku, GŘ INFSO, atd.), a zajistila tak co nejucelenější a všestranně účinný způsob, jímž lze přispět k zavádění a provozu inteligentních sítí a který se stane základem pro činnosti v rámci energetické politiky;
60.
vyzývá Komisi, aby posoudila, zda jsou podle pravidel třetího balíčku pro vnitřní trh s energií zapotřebí další legislativní iniciativy týkající se zavádění inteligentních sítí; domnívá se, že toto posouzení musí zohlednit následující cíle: i) zajištění odpovídajícího otevřeného přístupu a sdílení provozních informací mezi zúčastněnými subjekty a jejich fyzickými rozhraními; ii) vytvoření řádně fungujícího trhu energetických služeb; a iii) poskytnutí náležitých pobídek pro provozovatele sítí za účelem investování do inteligentních technologií pro inteligentní sítě;
61.
požaduje, aby byla věnována větší pozornost interakci mezi kapacitou distribučního systému a spotřebou, přičemž bude uplatněna společná evropská strategie pro inteligentní sítě, a konstatuje, že jak bylo zdůrazněno v závěrech Evropské rady ze dne 4. února 2011, technické normy pro inteligentní sítě by měly být schváleny nejpozději do konce roku 2012;
62.
zdůrazňuje, že sítě by měly být přizpůsobeny novým účastníkům, aby se usnadnil vstup nových maloobjemových výrobních zdrojů, jako jsou domácnosti a malé a střední podniky;
63.
domnívá se, že v rámci sedmého a osmého rámcového programu pro výzkum a vývoj by jako priorita měla vzniknout oblast technologie inteligentních sítí v souvislosti se soukromou infrastrukturou pro dobíjení elektrických vozidel, a to s cílem rychlého zavedení decentralizované obousměrné energetické sítě v této oblasti;
64.
zdůrazňuje potřebu vytvořit stabilní regulační rámec na podporu velmi rozsáhlých investic, které jsou v Evropě zapotřebí ke zbudování inteligentních sítí;
65.
zdůrazňuje, že prioritou bude standardizace a interoperabilita inteligentních sítí; naléhavě žádá členské státy, aby ve spolupráci s evropskými a mezinárodními normalizačními orgány a průmyslem urychlily práce na technických a bezpečnostních normách pro elektrická vozidla, nabíjecí infrastrukturu a inteligentní sítě a měřicí přístroje s cílem provést jejich dokončení do konce roku 2012; zdůrazňuje, že technologie by se měly řídit otevřenými mezinárodními normami, aby byla zajištěna jejich rentabilita, což podpoří interoperabilitu systému a poskytne spotřebitelům možnost volby řešení;
66.
bere na vědomí, že práce na normalizaci inteligentního měření pokračují normalizačním mandátem M/441, který vydala Komise evropským organizacím pro normalizaci (CEN, CENELEC a ETSI), a zdůrazňuje, že technické normy pro inteligentní měřicí přístroje by měly zohledňovat další funkce stanovené v závěrečné zprávě koordinační skupiny pro inteligentní měřicí přístroje CEN/CENELEC/ETSI (SM-CG), zejména:
–
dálkový přenos nebo metrologické záznamy,
–
obousměrnou komunikaci,
–
podporu zdokonalené tarifikace/záloh,
–
dálkové povolení a znemožnění dodávek a omezení výkonu,
–
komunikaci s jednotlivými zařízeními v domácnostech a v budovách a případně jejich přímé ovládání,
–
poskytování informací prostřednictvím internetového portálu/internetové brány na domácí displej;
67.
vítá práci, kterou vykonaly EEGI a pracovní skupina Komise pro inteligentní sítě; vyzývá Komisi, aby věnovala co největší pozornost jejich závěrům týkajícím se konkrétních právních předpisů v oblasti inteligentních sítí, na nichž se má pracovat v první polovině roku 2011;
68.
zdůrazňuje, že cílem inteligentních měřicích přístrojů je umožnit spotřebitelům efektivně sledovat a kontrolovat svou spotřebu energie;
69.
poukazuje na to, že členské státy jsou již povinny, mají-li pozitivní hodnocení, zavést inteligentní měřicí přístroje pro nejméně 80 % svých konečných spotřebitelů do roku 2020, a upozorňuje na dočasný cíl, aby 50 % domácností mělo do roku 2015 nainstalováno inteligentní měřicí přístroje, jak bylo schváleno v nové digitální agendě pro Evropu:
70.
zdůrazňuje, že členské státy by měly podpořit dostatečný počet pilotních projektů pro spotřebitele v oblasti bydlení s cílem podpořit jejich přijetí veřejností a posílit proces inovací, jak stanoví třetí balíček pro trh s energií; vyzývá Komisi, aby na základě posouzení požadovaných ve třetím energetickém balíčku představila další opatření, která zajistí zavedení inteligentních měřicích přístrojů pro všechny spotřebitele mimo oblast bydlení do roku 2014, a to s dočasnou výjimkou pro mikropodniky; požaduje, aby byla v souladu se stávajícími právními předpisy EU stanovena jasná pravidla týkající se bezpečnosti, soukromí a ochrany údajů;
71.
zdůrazňuje, že zavádění zařízení pro správu energie, zejména jedná-li se o instalaci inteligentních měřicích přístrojů v domácnostech, musí být pro konečného spotřebitele především jasně a hmatatelně prospěšné; zdůrazňuje, že je nutné, aby byli spotřebitelé informováni o své spotřebě energie, a mohli se tak aktivně zapojit do úsilí o energetickou úsporu, a požaduje, aby byla věnována zvláštní pozornost pořádání informačních kampaní, poskytování odborné přípravy, jasné fakturaci, zajištění účinnosti z hlediska vynaložených nákladů a podpoře vývoje uživatelsky vstřícných technologií;
72.
v této souvislosti zdůrazňuje vrcholný význam podpory výzkumu a inovací, která se musí opírat o politiku aktivního financování, včetně používání inovačních nástrojů, které musí být ještě vyvinuty, jako je Evropský fond pro financování inovací nebo Evropský fond pro patenty;
73.
vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly na výběru normovaného koncesovaného pásma rádiového spektra pro inteligentní měřicí přístroje a sítě;
74.
naléhavě žádá Komisi, aby v úzké spolupráci s evropským inspektorem ochrany údajů posoudila potřebu dalších opatření pro ochranu údajů a úlohu a odpovědnost různých zúčastněných subjektů týkající se mimo jiné přístupu k údajům, vlastnictví údajů a zacházení s nimi i práv na čtení a změnu a aby v případě potřeby vydala odpovídající právní návrhy a/nebo pokyny;
Definování jasných a transparentních kritérií pro prioritní projekty
75.
vítá prioritní koridory, které určila Komise, a souhlasí s tím, že je nutné optimalizovat omezené finanční prostředky; opakuje, že zatímco odpovědnost za plánování a rozvoj infrastrukturních projektů spočívá především na trzích, úkolem EU je určité projekty podporovat, a to tak, že jim udělí status „projektu evropského zájmu“ a na některé z nich bude poskytovat finanční prostředky z veřejných zdrojů;
76.
požaduje jasnou a transparentní metodiku vedoucí k výběru prioritních projektů splňujících naléhavé evropské potřeby; zdůrazňuje, že výběr projektů evropského zájmu by měl být prováděn na základě objektivních a transparentních kritérií a za účasti všech zainteresovaných subjektů;
77.
zdůrazňuje, že všechny projekty evropského zájmu by měly přispívat k dosahování cílů energetické politiky EU – k dokončení vnitřního trhu, podpoře energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů a k většímu zabezpečení dodávek – a měly by být schopny výrazně přispívat k následujícím bodům:
–
zvýšení integrace trhu, posílení hospodářské soutěže a tržní likvidity a snížení koncentrace trhu,
–
ukončení existence „energetických ostrovů“,
–
omezení ztrát v síti a zabránění nedostatečné kapacitě přenosu – a to i v souvislosti s interními projekty, pokud přispívají k rozvoji přeshraničního propojení –, a odlehčení přeshraničním přenosům,
–
řešení závislosti na jediném dodavateli,
–
diverzifikaci tranzitních tras i původu zdrojů,
–
integraci energie z obnovitelných zdrojů do sítě a ke zvýšení používání tohoto druhu energie omezením jeho krácení;
78.
domnívá se, že aby bylo odůvodněno prioritní postavení projektů, je třeba zohlednit následující kritéria:
–
projekt musí mít evropský rozměr (tj. jasný veřejný zájem EU),
–
jeho nutnost musí být prokázána na základě hierarchie infrastruktury,
–
musí být v souladu s klimatickými a environmentálními cíli a cíli energetické účinnosti,
–
musí být v souladu s dlouhodobou energetickou politikou EU (umožňovat pružné a multifunkční uplatňování a předcházet nezvratným účinkům),
–
musí vykazovat dobrý poměr mezi vynaloženými náklady a přínosy a nákladovou efektivnost,
–
musí být technicky spolehlivý;
79.
zastává názor, že má-li být umožněno stanovení dalších prioritních projektů, je třeba zohlednit následující kritéria způsobilosti:
–
zda je posilována solidarita mezi členskými státy,
–
vyspělost projektů,
–
zda budou mít projekty minimální dopad na životní prostředí,
–
zda pro zúčastněnou veřejnost představují nejlepší řešení;
80.
zdůrazňuje význam regionální spolupráce při plánování, provádění a sledování stanovených priorit a při přípravě investičních plánů a konkrétních projektů; je přesvědčen, že stávající strategie pro makroregiony (například Pobaltí a Podunají) mohou sloužit rovněž jako vzor pro platformy spolupráce při schvalování a provádění energetických projektů;
81.
upozorňuje, že je nutné prosazovat integraci vnitřního energetického trhu zejména podporou projektů, jejichž cílem je zajistit, aby měly sousední země dobře vyváženou vnitrostátní skladbu zdrojů energie;
82.
zdůrazňuje, že je třeba odstranit překážky pro hospodářskou soutěž a pro rozvoj veškerých energetických infrastruktur, včetně dálkového vytápění a chlazení, vycházející z trhu;
83.
znovu opakuje, že začlenění ostrovních oblastí do energetických sítí Unie je velmi obtížné kvůli překážkám, které se odvíjí od jejich geografického umístění, a že by jim měla být poskytnuta zvláštní zařízení, která by snížila jejich energetickou závislost, k čemuž lze dospět rozvojem jejich vlastního potenciálu v oblasti obnovitelných zdrojů energie nebo podporou energetické účinnosti a úspor energie;
84.
upozorňuje, že je třeba zvýšit transparentnost jasným informováním veřejnosti o cíli a údajích technického plánování každého projektu; požaduje, aby byly v rámci veřejných konzultací ověřovány důkazy o splnění daných kritérií;
85.
domnívá se, že by podporu neměly získávat pouze velké projekty infrastruktury, ale i menší projekty, které by mohly mít vysokou přidanou hodnotu a být rychleji dokončeny;
86.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že projekty, které získaly status projektů evropského zájmu, budou nadále splňovat výše uvedená kritéria i po svém schválení; je přesvědčen, že dojde-li k významné změně projektu, měl by být jeho status projektu evropského zájmu přezkoumán;
Rychlá a transparentní povolovací řízení
87.
souhlasí s tím, že je zapotřebí zajistit včasné provádění projektů evropského zájmu, a vítá návrh Komise na zefektivnění, posílení koordinace a zlepšení a urychlení povolovacích řízení za předpokladu, že bude dodržována zásada subsidiarity a budou respektovány pravomoci vnitrostátních orgánů v této oblasti, s cílem zajistit, aby příslušné stávající lhůty neodradily soukromé investory od inovací;
88.
vítá zřízení vnitrostátního kontaktního orgánu („kontaktního místa pro všechno“) pro každý projekt evropského zájmu jako jediného správního rozhraní mezi společnostmi připravujícími projekty a různými orgány zapojenými do povolovacího řízení; zastává názor, že ve věci přeshraničních projektů by měla být zajištěna další koordinace mezi vnitrostátními „kontaktními místy pro všechno“, stejně jako zvýšená úloha Komise v této koordinaci; upozorňuje, že před vytvořením nových kontaktních míst pro všechno musí Komise a vnitrostátní orgány v plné míře využít stávajících institucí;
89.
zdůrazňuje, že každý vnitrostátní kontaktní orgán musí být nezávislý a nesmí podléhat politickému ani hospodářskému vlivu; je přesvědčen, že projekty evropského zájmu musí být zpracovávány v pořadí, v němž byly odevzdány, a ve lhůtě stanovené v budoucím návrhu Komise;
90.
upozorňuje na důležitost včasného dokončení projektů a vysoce kvalitního dialogu zúčastněných stran; vybízí Komisi, aby zavedla systém varování od mírných po vážné pro případ, že členský stát nezpracuje žádost o povolení v přiměřené lhůtě, a aby pozorně kontrolovala, zda vnitrostátní správní postupy zajišťují správnou a rychlou realizaci projektů evropského zájmu; nastanou-li potíže, vítá zavedení předběžných lhůt, v nichž musí příslušné orgány dospět ke konečnému rozhodnutí; naléhavě žádá Komisi, aby v případě, že orgán k takovému rozhodnutí nedospěje, prošetřila, zda toto zpoždění nelze považovat za bránění správnému a rychlému provedení vnitřního trhu s energií v EU ze strany členského státu;
91.
vyzývá Komisi, aby při zohlednění různorodé škály specifických vlastností projektů a jejich územní charakteristiky rozhodla, zda by mohly být zřízeny společné nebo koordinované postupy stanovující konkrétní klíčová opatření a osvědčené postupy (pravidelné výměny informací, včasné sdělování rozhodnutí, společné mechanismy pro řešení problémů atd.), a aby vyhodnotila vhodnost využívání rozhodčích řízení coby nástroje při konečném rozhodování;
92.
zdůrazňuje, že je nutné zaujmout participativnější přístup, a uznává, že zajištění většího přijetí projektů energetické infrastruktury ze strany místního obyvatelstva jde ruku v ruce s poskytováním odpovídajících informací o účelech projektů a se zapojením místních subjektů do jejich přípravy v nejranější možné fázi; požaduje účast nevládních organizací, průmyslu, sociálních partnerů a organizací spotřebitelů, a to na všech úrovních občanské společnosti, na konzultačním procesu pro projekty evropského zájmu; vyzývá Komisi, aby vytvořila systém konzultací a hodnocení, jehož prostřednictvím určí osvědčené postupy a poznatky týkající se přijetí infrastruktury ze strany veřejnosti, a zajistí jejich šíření;
93.
vzhledem k významu strategií regionů pro udržitelnou energii pro jejich rozvojový potenciál zdůrazňuje potřebu vytvořit platformu pro výměnu osvědčených postupů získaných v regionech, přičemž budou zohledněny úspěšné příklady obcí a regionů, které se specializovaly na obnovitelné zdroje energie, úspory energie a energetickou účinnost; požaduje v tomto ohledu systém konzultací a hodnocení s cílem určit, šířit a napodobovat, kdykoli to bude možné, osvědčené postupy a poznatky o přijímání infrastruktury ze strany veřejnosti;
94.
zdůrazňuje, že největší výzva spočívá v zajištění přijetí projektů energetické infrastruktury ze strany místní veřejnosti; je přesvědčen, že přijetí a důvěru veřejnosti a rozhodovacích orgánů lze získat pouze pořádáním otevřených a transparentních diskusí při přípravě rozhodnutí o projektech energetické infrastruktury;
95.
žádá Komisi, aby vyhodnotila, zda modernizace a rekonstrukce stávajících energetických koridorů představuje z hlediska efektivity nákladů a přijatelnosti pro veřejnost vhodnější řešení než výstavba nových koridorů;
96.
prosazuje širší poskytování informací o významu energetických sítí v Evropské unii; vyzývá Komisi, aby zvážila uspořádání informační a komunikační kampaně o energetických sítích v EU, která by odpovídala povaze vnitrostátních a místních cílových skupin;
Nástroje financování
97.
konstatuje, že investice do sítí jsou cyklické a je třeba na ně pohlížet z historické perspektivy; upozorňuje na skutečnost, že většina infrastruktury, která byla v posledních desetiletích vybudována za účelem propojení centralizovaných elektráren, stárne; upozorňuje, že společnost bude očekávat, že náklady na udržování stávající infrastruktury v provozu a zavádění infrastruktury nové budou optimalizovány prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a rozvoj inovačních finančních nástrojů; zdůrazňuje, že je třeba přesně zjistit infrastrukturní požadavky a předejít závislosti na přebytkových kapacitách, a to plným zohledněním potenciálu energetické a nákladové účinnosti,
98.
zdůrazňuje, že velkou část nákladů na potřebné investice do infrastruktury by mělo pokrývat efektivní fungování trhu, a to na základě zásad řádného rozložení nákladů, transparentnosti, nediskriminace a nákladové efektivity a v souladu se zásadou „platí uživatel“; vyzývá Komisi, aby posoudila, ve kterých případech jsou stávající regulační pobídky dostatečné k vysílání nezbytných signálů trhu, a jaká doplňující opatření, včetně těch pro zlepšení pravidel pro rozdělení nákladů, jsou zapotřebí;
99.
je toho názoru, že není-li k dispozici žádná regulační alternativa a trh sám o sobě není schopen pokrýt potřebné investice, může být nutné sáhnout po finančních prostředcích EU na financování omezeného počtu některých projektů evropského zájmu, jež nejsou z důvodu svých vlastností z komerčního hlediska životaschopné, ale jejichž rozvoj je nutný k dosažení cílů energetické politiky EU; domnívá se, že veřejné financování může být použito jako prostředek k získání soukromých investic prostřednictvím vytvoření inovační kombinace finančních nástrojů, nedochází-li k narušení hospodářské soutěže;
100.
konstatuje, že Evropský fond pro regionální rozvoj se významným způsobem podílí na financování projektů energetické a jiné infrastruktury, a poukazuje na významnou úlohu politiky soudržnosti na místní a regionální úrovni, co se týče energetické účinnosti a dosažení cílů Unie v oblasti obnovitelné energie;
101.
zdůrazňuje, že Fond soudržnosti a strukturální fondy by nadále měly mít ústřední význam pro naše projekty v oblasti infrastruktury; je přesvědčen, že všechny pokusy o vytvoření nových fondů na základě odvětví, jejichž prostředky by pocházely z politiky soudržnosti, jsou chybné;
102.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že financování investic do infrastruktury bude založeno na potřebách trhu s cílem předcházet narušování hospodářské soutěže a vytváření falešných pobídek pro investice, a že mezi členskými státy nebude docházet k neopodstatněným výkyvům, ovšem za předpokladu, že bude chráněn i veřejný zájem – zejména na místní a regionální úrovni a v oblastech se zvláštními zeměpisnými rysy, jako jsou ostrovy, horské oblasti a regiony s velmi nízkou hustotou obyvatelstva –, a to prostřednictvím omezené výše veřejných prostředků, které musí vést k inovační kombinaci finančních nástrojů podporujících soukromé investice;
103.
domnívá se, že by Evropská unie měla poskytovat finanční prostředky na projekty, které nejsou zajímavé z komerčního hlediska ani atraktivní pro soukromé investory, mají však zásadní význam pro propojení izolovaných regionů EU s evropskými sítěmi elektřiny a zemního plynu, jež je nedílnou součástí vytváření jednotného trhu s energií v Evropské unii;
104.
vyzývá Komisi, aby veřejné finance přidělovala pouze členským státům, které v plné míře zavedly stávající právní předpisy EU a správně je uplatňují, včetně regulačních ustanovení třetího balíčku opatření pro vnitřní trh;
105.
vyzývá Komisi, aby přezkoumala pravidla pro státní podporu v oblasti energetické infrastruktury a v případě potřeby předložila návrhy na jejich změnu s cílem umožnit státům podporovat modernizaci infrastruktury; současně vyzývá Komisi, aby vydala dokument s novými pokyny k veřejnému financování projektů a k současným právním předpisům pro státní podporu, v němž vytyčí jednoznačná kritéria pro veřejné financování energetické infrastruktury; zdůrazňuje, že na tvorbě tohoto dokumentu se musí podílet GŘ pro energetiku, GŘ pro hospodářskou soutěž a GŘ pro regionální rozvoj, aby se zabránilo jakýmkoli vzájemným rozporům v pravidlech Komise;
106.
s ohledem na strategické cíle vyzývá k tomu, aby byla v souvislosti s budoucími energetickými dotacemi v oblasti infrastruktury a výzkumu a vývoje zohledňována zeměpisná zásada; dále trvá na tom, že rozvinuté regiony by měly další dotace na výzkum a vývoj dostávat pouze v případě, že dotovanou činnost konají společně s méně rozvinutými regiony;
107.
zdůrazňuje, že stabilní, předvídatelný a přiměřený regulační rámec, jehož součástí jsou odpovídající míra návratnosti a pobídky pro novou infrastrukturu, je zásadní pro podporu investic jak v oblasti přenosu, tak distribuce; zdůrazňuje, že by regulační orgány měly podporovat zavádění nových technologií tržními pobídkami a pilotními projekty;
108.
domnívá se, že soukromé financování může usnadnit včasnou výstavbu nezbytných energetických infrastruktur, jelikož úplný dosah výzev v oblasti infrastruktury je tak nesmírný, že je třeba řádným způsobem uvolnit soukromé prostředky; domnívá se, že jakmile se soukromí investoři výzev v oblasti infrastruktury zhostí, měla by Komise stanovit jasné pokyny pro zapojení účastníků trhu a soukromých investorů do takzvané „obchodní trasy“; je přesvědčen, že obavy z možného dopadu na fungování trhu lze překonat, budou-li obchodní trasy povinny předat trhu svou plnou kapacitu;
109.
zdůrazňuje, že je třeba v maximální možné míře využít tržní nástroje, včetně zlepšení pravidel pro rozdělení nákladů, projektových dluhopisů, revolvingových fondů, kapitálových fondů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, úvěrových záruk, nekomerčních opatření pro sdílení rizik, pobídek pro financování partnerství veřejného a soukromého sektoru, partnerství s EIB (rozšířením jejích možností zásahu a dostupných zdrojů) a využívání příjmů z aukcí v systému EU pro obchodování s emisemi na projekty spojené s obnovitelnými zdroji energie a energetickou účinností a případně i dalších inovačních finančních nástrojů; vyzývá Komisi, aby zohlednila finanční kapacity a tržní podmínky méně rozvinutých členských států;
110.
zdůrazňuje význam užší a efektivnější spolupráce se soukromým sektorem a finančními institucemi, zejména s Evropskou investiční bankou a Evropskou bankou pro rekonstrukci a rozvoj, s cílem podpořit nezbytné financování, zejména pro prioritní přeshraniční projekty; vyzývá Komisi, aby prozkoumala další inovační finanční nástroje a pomohla podpořit vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru, k nimž poskytnou místní, regionální a vnitrostátní orgány pobídky a nezbytný legislativní rámec a politickou podporu; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba rozvinout technickou pomoc a finanční inženýrství na úrovni místních a regionálních orgánů s cílem podporovat při vytváření projektů energetické účinnosti místní aktéry, např. využitím nástroje technické pomoci Evropské investiční banky ELENA a zkušeností společností poskytujících energetické služby, jedná-li se o infrastrukturu energetické účinnosti;
111.
podporuje myšlenku vydávat jednotné evropské projektové dluhopisy na financování významných potřeb v oblasti evropské infrastruktury a strukturálních projektů v rámci strategie EU 2020, včetně nové strategie pro rozvoj energetické infrastruktury; je přesvědčen, že projektové dluhopisy EU by zajistily požadované investice a vytvořily dostatečnou důvěru k tomu, aby velké investiční projekty mohly získat podporu, kterou potřebují, a že by se tudíž staly důležitým mechanismem pro získání maximální veřejné podpory; upozorňuje, že má-li mít Evropa udržitelný základ, musí tyto projekty rovněž přispět k ekologické transformaci našich ekonomik;
112.
domnívá se zejména, že se projektové dluhopisy EU mohou stát klíčovým finančním nástrojem pro požadované investice do energetické infrastruktury v Evropě a napomoci soukromým projektovým společnostem přilákat finanční prostředky od investorů na kapitálovém trhu; vyzývá Komisi, aby neprodleně předložila legislativní návrh k projektovým dluhopisům EU;
113.
zdůrazňuje, že je důležité, aby regulační orgány vypracovaly společnou metodiku pro rozdělení nákladů v přeshraničních infrastrukturních projektech, jelikož tyto pobídky v oblasti síťové infrastruktury často doprovází mnohočetná selhání trhu, především v důsledku přirozeného monopolu a chybějící hospodářské soutěže;
114.
zdůrazňuje význam transparentních, úměrných, spravedlivých a nediskriminačních sazeb pro zajištění vhodného rozdělení nákladů na investice do přeshraniční infrastruktury a do vnitřní přenosové infrastruktury, neboť přeshraniční dopady významně přispívají k plnění politických cílů EU, zajištění spravedlivých cen pro spotřebitele a zvýšení konkurenceschopnosti; naléhavě vyzývá členské státy, aby se zdržely uplatňování příliš nízkých regulovaných sazeb; vítá návrh nařízení o integritě a transparentnosti trhu s energií (REMIT) podaný Komisí;
115.
připomíná, že třetí balíček ukládá regulačním orgánům povinnost posuzovat při určování sazeb investice nejen z hlediska jejich přínosů v daném členském státě, ale i z hlediska přínosů pro celou EU; naléhavě vyzývá Agenturu pro spolupráci energetických regulačních orgánů, aby zajistila, že její členové tuto povinnost dodržují; žádá Komisi, aby dále posoudila, zda by se v případech, kdy není možné náklady a přínosy spravedlivě rozdělit prostřednictvím určování sazeb, mohly kompenzační mechanismy vycházející ze striktní transparentnosti ukázat jako užitečné pro schvalování přeshraničních projektů či relevantních interních projektů, které jsou nutné pro dosažení energetických cílů EU;
116.
zdůrazňuje, že je třeba zvýšit kapacitu propojení energetických sítí na přeshraniční úrovni, a poukazuje na to, že je důležité poskytnout finanční prostředky nezbytné k dosažení stanovených cílů včetně územní soudržnosti;
117.
vyzývá k zavedení lepších finančních nástrojů EU, které by zaštiťovaly regionální a místní orgány při jejich úsilí o investice do udržitelné výroby energie;
118.
vítá iniciativu Komise, která hodlá v roce 2011 předložit návrh na řešení otázky rozdělení nákladů na technologicky složité nebo přeshraniční projekty, jelikož právě tento problém je pokládán za jednu z hlavních překážek rozvoje přeshraniční infrastruktury, a nový finanční nástroj na podporu prioritních projektů v období 2014–2020;
119.
považuje za důležité, abychom v budoucnu věnovali více pozornosti řešení otázky finančních záruk pro investice a aby byl plánovaný finanční rámec vytvářen společně s plány na rozpočtové období 2014–2020;
Další otázky v oblasti infrastruktury
120.
domnívá se, že by se všechny externí plynovody a ropovody a další energetické sítě, které vstupují na území Evropské unie, měly řídit transparentními mezivládními dohodami a podléhat pravidlům vnitřního trhu, včetně pravidel pro přístup třetích stran, doložek o místě určení, dohledu nad alokací a řízení problematických míst, trvání smluv a doložek o zaplacení neodebraného objemu dohodnutého na základě smlouvy; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby stávající a budoucí plynovody a ropovody a obchodní dohody dodržovaly evropské právní předpisy pro oblast energetiky a aby v případě potřeby učinila příslušná opatření;
121.
vyzývá Komisi, aby dále omezila udělování výjimek pro přístup třetích stran k energetické infrastruktuře a přezkoumala, zda subjekty, které již přístup mají, jsou stále potřebné; konstatuje, že by poskytování veřejných financí nebo podpory na projekty prostřednictvím nástrojů, jako jsou projektové dluhopisy kryté EIB atd., mělo vést ke snížení nebo úplnému odstranění nutnosti udělovat výjimky pro přístup třetích stran;
o
o o
122.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.
