14. 6. 2010 B7-0351/2010 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o strategii EU 2020
Guy Verhofstadt
,
Lena Ek
za skupinu ALDE
PE441.933v01-00 B7‑0351/2010 Usnesení Evropského parlamentu o strategii EU 2020
Evropský parlament ,
– s ohledem na neformální zasedání Evropské rady, které se konalo dne 11. února 2010,
– s ohledem na Komisí zahájené veřejné konzultace o EU 2020 a na jejich výsledek (SEK(2010)116),
– s ohledem na hodnocení Lisabonské strategie vypracované Komisí (SEK(2010)114),
– s ohledem na dokument Evropské rady nazvaný „Sedm kroků k uskutečnění evropské strategie pro růst a zaměstnanost“,
– s ohledem na své usnesení ze dne 10. března 2010 o EU 2020 Přijaté texty, P7_TA(2010)0053 .
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
OBECNÉ POZNÁMKY
Strategie Evropa 2020 by se měla zaměřit na udržitelný hospodářský růst a na vytváření pracovních příležitostí a měla by bojovat proti chudobě a sociálnímu vyloučení
1. zastává názor, že členské státy by měly zvýšit výkonnost svého hospodářství pomocí strukturálních reforem, které by snížily veřejné výdaje a byrokracii, zvýšily zapojení občanů a posílily vědomí vlastní odpovědnosti mezi občany, podpořily podnikání a inovace, upravily právní předpisy tak, aby byly vstřícnější vůči MSP, a umožnily občanům maximálně využít svých schopností a dovedností, aby nemuseli být odkázáni na sociální dávky;
2. konstatuje, že jednou ze základních otázek současné diskuse v kontextu krize je nezaměstnanost;zdůrazňuje, že pomocí systémů flexikurity, které poskytují zaměstnavatelům větší flexibilitu, je třeba vytvořit konkurenceschopný pracovní trh přístupný všem, a zároveň je nezbytné zajistit rozsáhlé výhody krátkodobé zaměstnanosti v kombinaci s aktivní podporou pro opětné začlenění do pracovního procesu při ztrátě zaměstnání;
3. zdůrazňuje, že současná náplň strategie EU 2020, tj. její hlavní cíle, čelní návrhy, úzká místa a ukazatele, jsou velmi obecné povahy; proto naléhavě žádá Komisi, aby předložila podrobnější plány, a vyjasnila tak, jak zajistí úspěšné provádění těchto iniciativ; tyto podrobné plány by měly být poté předloženy Evropskému parlamentu ke schválení;
4. konstatuje, že klíčovými tématy jsou boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, a vyjadřuje politování nad tím, že více než 80 milionů lidí žije pod hranicí chudoby, což je z lidského i ekonomického hlediska katastrofickou situací, a poukazuje na to, že je třeba přijmout náročnou strategii snižování chudoby a sociálního vyloučení;
Odvážnější iniciativy k dokončení vnitřního trhu
5. zdůrazňuje, že nejcennějším nástrojem EU v globalizovaném a konkurenčním světě je dobře fungující jednotný trh; EU musí tento trh doplnit o flexibilnější a mobilnější trh práce a zajistit skutečnou mobilitu pacientů při přeshraniční zdravotní péči mezi členskými státy; zdůrazňuje, že by měl být vytvořen digitální vnitřní trh;
6. zdůrazňuje, že k tomu, aby byl jednotný trh dokončen a aby jej občané lépe přijali, je zapotřebí odvážnějších iniciativ;
7. vítá zprávu, kterou vypracoval Mario Monti na žádost předsedy Komise, jež obsahuje zajímavé návrhy, jak vytvořit silnější jednotný trh, dosáhnout o něm konsenzu a zajistit, aby řádně fungoval;
8. vyzývá Komisi, aby k návrhům obsaženým v uvedené zprávě zaujala postoj a následně Evropskému parlamentu předložila iniciativy v podobném duchu;
9. je přesvědčen, že v zájmu vytvoření dobře fungujícího jednotného trhu musí Komise zformulovat jednoznačný soubor politických priorit, a za tím účelem přijmout „akt o jednotném trhu“, který by obsahoval legislativní i nelegislativní iniciativy zaměřené na vytvoření vysoce konkurenceschopného sociálně tržního hospodářství;
10. vybízí Komisi, aby více používala nařízení místo směrnic, díky čemuž nebudou při provádění evropské legislativy do vnitrostátních právních předpisů přidávány další podmínky a obecně nebude docházet při transpozici k obtížím;
11. doporučuje Komisi, aby provedla nezávislou studii, v níž určí dvacet největších zdrojů nespokojenosti a překážek spojených s jednotným trhem, se kterými se občané každodenně potýkají, zejména ve spojitosti s nákupem přes internet, přeshraniční zdravotní péčí a vzájemným uznáváním odborných kvalifikací;
12. vybízí Evropskou komisi, aby předložila návrh na uplatnění „zaváděcí doložky“, která zajistí, aby právní předpisy týkající se vnitřního trhu EU vstoupily v určitý moment v platnost automaticky, pokud je členské státy včas neprovedou do vnitrostátního práva;
13. dále vybízí Evropskou komisi, aby zvážila možnost zavedení „doložky o časovém omezení“, kterou bude zajištěn přezkum všech právních předpisů s cílem stanovit, zda jsou proveditelné nebo přínosné, a pokud tomu tak není, ukončit jejich platnost;
14. je toho názoru, že pokrok v rámci vnitřního trhu by neměl být založen na nejnižším společném jmenovateli; vybízí proto Komisi, aby převzala iniciativu a předložila odvážnější návrhy; vybízí členské státy, aby v oblastech, v nichž nelze dosáhnout dohody mezi všemi 27 členskými státy, používaly metodu posílené spolupráce; ostatní země budou mít příležitost přidat se k těmto průkopnickým iniciativám později;
15. domnívá se, že mezi nejčastější problémy, se kterými se spotřebitelé setkávají zejména v oblasti služeb a které je třeba řešit přednostně, aby bylo dosaženo rychlých výsledků, patří: 1) přístup k bezpečným výrobkům a kvalitním službám, 2) přístup ke spolehlivým, srovnatelným a objektivním informacím, včetně srovnání cen, 3) větší právní jistota a transparentnost smluvních vztahů, 4) lepší zabezpečení plateb, 5) přístup k přiměřeným, dostupným a účinným opravným prostředkům a 6) lepší znalosti o systému a důvěra v něj;
16. domnívá se, že je naléhavě třeba se zaměřit na řádné provádění směrnice o službách a směrnice o odborných kvalifikacích, na dohled nad trhem v souvislosti s novým legislativním rámcem a na spolupráci mezi úřady ochrany spotřebitele;
17. vyzývá členské státy, aby konečně přijaly srovnávací tabulky uplatňování právních předpisů, a učinily tak legislativní deficit transparentnější;
18. zdůrazňuje, že pro vnitřní trh má zásadní význam dobré fungování trhu s veřejnými zakázkami; je nicméně stále znepokojen závažnými problémy, s nimiž se veřejné orgány v rámci složitého souboru pravidel potýkají při plnění svých politických cílů a při zajišťování přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám;
19. vybízí Evropskou komisi, aby důrazně prosazovala návrhy na další liberalizaci v odvětví dopravy; konkurenceschopnost EU ve světě závisí na tom, zda bude dobře fungovat jednotný trh opírající se o moderní dopravní infrastrukturu a propojené sítě;
Investice do růstu: využívání prostředků z rozpočtu EU a se soukromých zdrojů
20. poukazuje na to, že při dosahování cílů strategie EU 2020 hraje ústřední úlohu politika soudržnosti, avšak současně uznává, tato politika by měla nadále mít dlouhodobý charakter a neměla by reagovat pouze na krátkodobé změny způsobené zhoršením hospodářské situace;
21. vyzývá Komisi a členské státy, aby se zabývaly překážkami mobility v Evropě, zejména současnou roztříštěností financování EU a nutností hledat inovativní metody financování projektů infrastruktury, zelených koridorů a udržitelnější dopravy;
22. ve věci reformy budoucí politiky soudržnosti v období po roce 2013 se domnívá, že by měla být posílena finanční podpora malých a středních podniků zvýšením objemu místních půjček, aby se zajistila konkurenceschopnost EU ve světě; je třeba více využívat rizikový kapitál a zintenzívnit spolupráci s EIB; je třeba odstranit nadbytečnou administrativní zátěž a výrazně zjednodušit postup podávání žádostí o financování, čímž se podpoří účast malých a středních podniků v projektech, a dále je třeba ve všech programech výrazně navýšit prostředky na výzkum a vývoj a inovace; zdůrazňuje, že postavení EU ve světě ve spojitosti s jejími světovými partnery by se zlepšilo díky silné územní soudržnosti EU s větším zaměřením na územní spolupráci na společných projektech (energetika, doprava atd.);
23. vzhledem k výzvě Komise ke koordinaci hospodářské politiky žádá Komisi, aby jasně definovala působnost svých návrhů v souvislosti s tímto přístupem a aby popsala jejich pravděpodobné důsledky a vlivy na budoucí hospodářské a finanční řízení EU;
24. vyzývá Komisi, aby pro všechny programy a projekty EU vypracovala soubor klíčových ukazatelů úspěšnosti, jež budou vycházet z řádné finanční správy, a aby je každoročně předkládala Evropskému parlamentu;
25. poukazuje na to, že při dosahování daných cílů mají klíčovou úlohu města a regiony; důrazně připomíná, aby při naplňování priorit strategie EU2020 byly jejich zkušenosti a jejich příspěvek brány v potaz;
26. vyzývá k provedení zásadní reformy SZP s cílem vytvořit přiměřený rozpočet, který by tomuto odvětví umožnil přizpůsobovat se novým výzvám, kterými je například hledání řešení v oblasti změny klimatu a poskytování veřejných služeb, které by měly být považovány za produkty, za něž je třeba platit; zdůrazňuje, že v nové strategii je třeba se zaměřit na výzkum a vývoj; vyzývá k tomu, aby se fondy soudržnosti více zaměřily na nejchudší evropské regiony; poukazuje na to, že k dosažení tohoto cíle je zapotřebí vyšší flexibility rozpočtu;
27. připomíná, že Parlament žádal o zajištění přiměřeného financování na podporu čistých, udržitelných a účinných nízkouhlíkových technologií v oblasti energetiky, které by činilo nejméně 2 miliardy EUR ročně z rozpočtu EU, počínaje rokem 2010, a to nad rámec RP7 a CIP; v této souvislosti vyzývá Komisi, aby bezodkladně sestavila časový harmonogram financování, a žádá členské státy, aby sdělili, kolik zdrojů vyčlení na to, aby byl od roku 2010 zajištěn tok finančních prostředků na jednotlivé iniciativy Evropského strategického plánu pro energetické technologie a na doplňkové iniciativy;
28. je přesvědčen, že významnou úlohu při plnění cílů strategie EU 2020 může hrát SZP v podobě, jakou budou mít po roce 2013, a to tím, že jedním z ústředních bodů nové politiky učiní otázku ekonomické a ekologické udržitelnosti, změny klimatu a ekologického růstu;
29. žádá Evropskou unii, aby realizovala zvláštní hospodářské projekty EU, jako jsou skutečně evropská energetická supersíť a inteligentní síť, dokončení projektu Galileo, ekologické technologie, elektronické zdravotnictví, program transevropských dopravních sítí (TEN-T) a volný a rovný přístup k informačním a komunikačním technologiím a širokopásmovému připojení k internetu;
Plné využití našich nástrojů vnější politiky
30. zastává názor, že Komise musí usilovat o splnění cílů stanovených v mandátu pro vyjednávání, a to zejména pokud jde o chráněná zeměpisná označení a práva duševního vlastnictví, přístup průmyslového zboží a služeb na trh, zadávání veřejných zakázek v rozvinutých i rozvojových zemích a minimální požadavky na ekologické a sociální normy;
31. domnívá se, že obchodní politika EU musí prosazovat základní hodnoty Unie, jako je dodržování lidských práv, demokracie, zásady právního státu, základní svobody a ochrana životního prostředí;
32. je přesvědčen, že Komisí musí zajistit soulad mezi evropskými politikami v oblasti obchodu a rozvoje, aby obchod přispíval k dosažení rozvojových cílů tisíciletí;
33. zastává názor, že Komise se musí spolu s členskými státy tvrdě zasazovat o ochranu legitimních práv spotřebitelů a plnění jejich legitimních očekávání, kdykoli se prokáže, že dovozci a výrobci ze zemí mimo EU užívají podvodné nebo zavádějící označení původu;
34. soudí, že Evropa by rovněž měla přesvědčit své obchodní partnery, aby upustily od protekcionistických opatření, jako jsou např. vývozní daně a ustanovení typu „kupujte čínské zboží“ či „kupujte americké zboží“;
STĚŽEJNÍ NÁVRHY
Stěžejní iniciativa „Inovace v Unii“
35. je přesvědčen, že pro rozvoj ekonomiky založené na znalostech má zásadní význam úspěšné provádění nové stěžejní iniciativy „Unie inovací“; vyzývá Komisi, aby v rozpočtu Společenství zvýšila celkový finanční příděl na výzkum a inovace;
36. žádá Komisi, aby omezila administrativní překážky; žádá Evropskou komisi, aby zlepšila podmínky pro inovace, např. vytvořením jednotného patentu EU; dobře zamýšlené programy na podporu hospodářské soutěže a utváření udržitelné ekonomiky řádně nefungují, protože malé a střední podniky, univerzity a nadnárodní společnosti jsou odrazovány od účasti na evropských programech;
Stěžejní iniciativa „Mládež v pohybu“
37. zdůrazňuje, že v zájmu řešení problému vysoké nezaměstnanosti mladých lidí by měl být kladen větší důraz na vytváření programů EU, které mladé absolventy všech stupňů vzdělání podpoří v podnikatelské činnosti a v mobilitě;
38. je přesvědčen, že ve všech členských státech musí být efektivně uplatňovány právní předpisy EU, které v zaměstnání i ve vzdělávání zakazují diskriminaci na základě věku, a že členské státy by se měly co nejdříve dohodnout i na legislativních návrzích zakazujících diskriminaci na základě věku i mimo pracoviště;
39. poukazuje na to, že velký význam má zlepšování znalostí, dovedností a kvalifikací mladých lidí, stejně jako to, aby tyto znalosti, dovednosti a kvalifikace byly přizpůsobeny potřebám měnícího se pracovního trhu tím, že se budou rozvíjet spravedlivé, flexibilní a účinné systémy pro vysoce kvalitní vzdělávání a odbornou přípravu; vyzývá Komisi, aby rozšiřovala programy EU, které podporují vzdělávání, zvyšování kvalifikací a celoživotní učení v zájmu hladkého přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy nebo z nezaměstnanosti a nečinnosti na pracovní trh;
40. zdůrazňuje, že je důležité poskytovat mladým lidem kvalitní zaměstnání prostřednictvím integrovaných politik flexikurity v zájmu rozvoje flexibility pracovního trh stejně jako jistoty v zaměstnání, právě tak jako je třeba podněcovat mladé lidi k podnikání a pomáhat jim v podnikatelské činnosti a rozvíjet ji prostřednictvím vhodných programů vzdělávání, odborné přípravy, učňovského vzdělávání a poradenství;
Stěžejní iniciativa: „Digitální program pro Evropu“
41. upozorňuje na obrovský potenciál zaměstnanosti v odvětví informačních a komunikačních technologií; připomíná, že hospodářská soutěž v tomto odvětví podporuje inovace, a zdůrazňuje, že jsou zapotřebí volné a konkurenční trhy otevřené novým subjektům, které usnadní zavádění nových, inovativních technologií; zdůrazňuje, že je důležité i nadále usilovat o univerzální a vysokorychlostní přístup všech občanů a spotřebitelů k vysokorychlostnímu širokopásmovému internetu prostřednictvím pevného i mobilního připojení, a to za spravedlivých podmínek a za konkurenční ceny nezávisle na lokalitě; vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily všechny dostupné nástroje k dosažení širokopásmového připojení k internetu pro všechny evropské občany a ke splnění vnitrostátních cílů pro širokopásmové a vysokorychlostní pokrytí;
42. zastává názor, že evropská digitální agenda bude mít zásadní vliv v oblasti kultury, sdělovacích prostředků a vzdělávání; z tohoto důvodu je nutný integrovaný, nikoli roztříštěný přístup; je zcela nezbytné, aby všechny politické iniciativy související s digitální agendou věnovaly pozornost vlivu nových sdělovacích prostředků, např. přijetím závazku podporovat elektronické dovednosti, a zabývaly se internetovým obsahem na vnitřním trhu a hospodářským a technickým hlediskům; harmonizace evropských předpisů v oblasti autorského práva napomůže inovacím a podnikání v kultuře a sdělovacích prostředcích;
43. zastává názor, že účinná ochrana osobních údajů je nepostradatelným prvkem vytváření důvěry v internetové služby; ochrana soukromí představuje jednu ze základních hodnot a všichni občané by měli mít kontrolu nad svými osobními údaji; požaduje proto, aby se směrnice o ochraně údajů přizpůsobila dnešnímu digitálnímu prostředí;
44. domnívá se, že pluralitní a nezávislá média jsou jedním z pilířů evropské demokracie, který je nutno chránit, a že je tudíž třeba chránit i média na internetu a posilovat nezávislou publicistiku EU, právě tak jako politiky komunikace o otázkách EU;
Stěžejní iniciativa: „Evropa méně náročná na zdroje“
45. zastává názor, že environmentální aspekty ochrany životního prostředí jsou ve strategii EU 2020 obecně slabé a musí být posíleny; mezi hlavní cíle strategie by měly být zakomponovány jasné a měřitelné environmentální cíle s důrazem na zastavení dalšího ztrácení biologické rozmanitosti;
46. je přesvědčen, že strategie 2020 by se měla v zájmu posílení konkurenčního pozice Evropy a snížení nákladů soustředit na dosažení dlouhodobých cílů EU, kterými je omezit do roku 2050 emise skleníkových plynů o 80–95%, a to zejména zvýšením energetické účinnosti a snížením produkce odpadu;
47. domnívá se, že jedním z prioritních cílů v rámci celé strategie EU 2020 by mělo být hospodárnější využívání zdrojů; zvláštní pozornost je nutno věnovat dopadům stále rostoucích cen ropy a omezených zásob cenných kovů, kterých je obecně zapotřebí při výrobě elektroniky a baterií, zejména pro automobily na elektrický pohon;
48. je třeba neustále hledat inovativní řešení s cílem zlepšit životní prostředí a využívání zdrojů a snížit náklady; je přesvědčen, že tyto inovace budou nejúčinněji podpořeny stanovením závazných cílů a zavedením regulačních opatření;
49. zastává názor, že pravidla pro rozdělování prostředků ze strukturálních fondů EU by měla být upravena tak, aby zohledňovala nezbytnou podporu inovací, které snižují náklady a zlepšují využívání zdrojů;
Stěžejní iniciativa „Čistá energie a její účinné využívání“
50. připomíná, že energetická účinnost je nejen nákladově nejefektivnějším způsobem, jak snižovat emise skleníkových plynů a zlepšovat energetickou bezpečnost, ale může pomoci vytvořit do roku 2020 jeden milion pracovních míst; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby energetickou účinnosti postavily na přední místo činnosti EU, a to včetně rozpočtu; konkrétněji vyzývá k důkladnějšímu provádění stávajících právních předpisů a ke včasnému a ambicióznímu návrhu nového evropského akčního plánu pro energetickou účinnost, včetně revize směrnice o energetických službách a přijetí závazného cíle v oblasti energetické účinnosti;
51. poukazuje na to, že do roku 2020 a v následujících letech bude potřeba výrazně investovat do energetické infrastruktury, abychom dokázali zareagovat na změnu klimatu, zdokonalit evropské energetické sítě, včetně transevropských sítí, pokročit v budování evropské supersítě, rozvíjet projekty inteligentních sítí a budovat vzájemná propojení, jež zásadním způsobem stimulují vnitřní trh s energií a pomáhají integrovat rostoucí podíl energie vyrobené z obnovitelných zdrojů a vytvářet další významné projekty v oblasti infrastruktury ve třetích zemích, zejména ve středomořské a euroasijské oblasti; připomíná, že obnovitelné zdroje energie jsou nejlepšími místními zdroji energie na našem kontinentě, a vyzývá proto členské státy, aby s nasazením plnily své povinnosti v oblasti obnovitelné energie;
Stěžejní iniciativa „Průmyslová politika pro věk globalizace“
52. vítá stěžejní iniciativu v oblasti průmyslové politiky jako nástroj rozvoje cílené a jednotné evropské průmyslové politiky založené na principu inovací a účinného využívání zdrojů, která zajistí konkurenceschopnost EU, udržitelný růst a tvorbu pracovních míst;
53. poukazuje na to, že k tomu, aby se průmysl a malé a střední podniky zaměřily na inovační činnost, nestačí jen obecně zlepšovat přístup ke kapitálu, nýbrž že je nutné též usilovat o diverzifikaci zdrojů financování;
54. v souvislosti s reformou budoucí politiky soudržnosti po roce 2013 se domnívá, že by měla být posílena finanční podpora pro malé a střední podniky zvýšením podílu místních půjček; je třeba více využívat rizikový kapitál a zintenzívnit spolupráci s EIB; dále je třeba odstranit nadbytečnou administrativní zátěž a podpořit tak malé a střední podniky v účasti na projektech a ve všech programech výrazně navýšit podporu pro výzkum a vývoj a inovace;
Stěžejní iniciativa „Program pro nové dovednosti a pracovní místa“
55. je přesvědčen, že je důležité věnovat pozornost snižující se konkurenceschopnosti Evropy v celosvětovém měřítku; s ohledem na dlouhodobou předpověď nedostatku pracovních sil je třeba plánovat i pro období po krizi a zkoumat evropské systémy, které by umožnily mobilitu poznatků a zabránily „odlivu mozků“ z Evropy;
56. zdůrazňuje, že je třeba vyvíjet politiky a služby k řešení nesouladu mezi kvalifikacemi a potřebami trhu práce, včetně lepších informací o kvalifikacích potřebných v EU ve střednědobém i dlouhodobém horizontu, pravidelně aktualizovaných předpovědí makroekonomických, demografických trendů a vývoje trhu práce na všech úrovních, včetně analýzy kvalifikačních potřeb v jednotlivých odvětvích s přihlédnutím k potřebám podniků;
57. zdůrazňuje, že je třeba vytvářet inkluzívní, flexibilní a konkurenceschopné pracovní trhy, které by vytvářely pracovní příležitosti a odrážely potřeby jednotlivců i podniků; členské státy by měly na svých pracovních trzích zavádět a uplatňovat zásady flexikurity schválené Evropskou radou; členské státy a instituce EU by měly více usilovat o uznání významné úlohy malých a středních podniků a samostatně výdělečně činných osob a více se snažit odstraňovat překážky, které brání vytváření pracovních míst, jako jsou např. administrativní překážky a zbytečná byrokracie;
58. zastává názor, že hlavními body strategie by mělo být řešení nezaměstnanosti mládeže a podpora účinného sladění dovedností s potřebami trhu; ve vzdělávání je třeba rozvíjet partnerství veřejného a soukromého sektoru; přeshraniční mobilita studentů a účast výzkumných pracovníků na výměnných programech a stážích by měla pomoci posílit atraktivitu evropských vyšších vzdělávacích institucí na mezinárodním poli; zachováním cíle vynakládat 3 % HDP na výzkum a vývoj se podporují inovace díky výzkumu a vyššímu vzdělávání; ve strategii EU 2020 by se mělo konkrétně projevit to, že Evropa přikládá velký význam vzdělávání; vítá iniciativu Evropské komise zahrnout do strategie EU 2020 kvantitativní cíle v oblasti vzdělávání;
59. je přesvědčen, že demografická změna a stárnutí obyvatelstva EU představují obrovskou výzvu, která vyžaduje originální uvažování a inovativní přístup, pokud si Evropská unie chce zachovat svou konkurenceschopnost; je třeba rozšířit systémy celoživotního vzdělávání a uplatnit právní předpisy v oblasti diskriminace na základě věku; členské státy by měly zvážit kroky vedoucí ke zrušení povinného věku odchodu do důchodu, aby lidé mohli pracovat i po dosažení určitého pevně stanoveného věku, pokud si to budou přát;
60. je přesvědčen, že je nezbytné přijmout opatření, jejichž cíle je – v souladu s platnými předpisy EU – zvýšit účast seniorů a zdravotně postižených osob na trhu práce a účinně odstraňovat diskriminaci na pracovním trhu, k níž dochází z důvodu věku, zdravotního postižení, pohlaví, rasového původu, sexuální orientace, přesvědčení nebo víry;
61. upozorňuje na to, že v některých členských státech je nutno neprodleně řešit problém obrovského rozsahu nehlášení a nelegální práce, která často vede k zneužívání a vykořisťování, nebezpečným pracovním podmínkám a negativním ekonomickým důsledkům;
Stěžejní iniciativa „Evropská platforma pro boj proti chudobě“
62. lituje, že selhání Lisabonské strategie přispělo k tomu, že v EU je nyní více než 80 milionů chudých, což je téměř tolik, kolik je počet obyvatel Německa; trvá na tom, že strategie EU 2020 se musí tímto plýtváním lidským, společenským a ekonomickým potenciálem zabývat; požaduje, aby strategie EU 2020 zahrnovala cíl snížit míru chudoby v EU na polovinu; většina Evropanů, kteří v současnosti žijí v chudobě nebo jim chudoba hrozí, jsou ženy, zejména starší ženy, přistěhovalkyně, zdravotně postižení, senioři, přistěhovalci, svobodné matky či otcové a lidé pečující o jiné; mělo by být navíc zavedeno generační hledisko, neboť chudoba rodičů má přímý vliv na život, vývoj a budoucnost dítěte;
63. poukazuje na to, že ačkoli zaměstnanost zůstává nejlepší cestou z chudoby, že nezbytné, aby členské státy zavedly či ponechaly v platnosti ochranná opatření, která každému občanu EU zaručují minimální příjem; konstatuje, že dochází ke zvyšování počtu „zaměstnaných chudých“, a maje toto na paměti je přesvědčen, že bychom měli – prostřednictvím výměny osvědčených postupů – usilovat o stanovení vhodné úrovně minimálních mezd ve všech členských státech EU;
64. naléhá na Komisi a členské státy, aby prostřednictvím posílené otevřené metody koordinace, případně s využitím evropských fondů, realizovaly ambiciózní sociální program, který by měl za cíl omezit chudobu a sociální vyloučení a chránit nejzranitelnější osoby v našich společnostech; poukazuje na to, že mezi šířením chudoby a sociálním vyloučením, problémy s duševním zdravím, závislostí na drogách a jiných látkách existují vzájemné vazby;
65. vyzývá k podpoře delších a zdravějších životů a k přijetí opatření vedoucích k tomu, aby senioři mohli být co nejdéle nezávislí a produktivní; opatření k tomu, aby lidé mohli spojit zaměstnání s pečovatelskými povinnostmi a nové odhodlání bojovat proti diskriminace na pracovišti, ať už má jakékoli důvody, a v přístupu ke zboží, zařízením a službám;
66. zdůrazňuje, že je nutné dosáhnout dohody o celounijním cíli vedoucím k ukončení pouličního bezdomovectví do roku 2015 a že všechny členské státy by měly vyvíjet integrované strategie v této oblasti s cílem ukončit bezdomovectví;
67. vyzývá Komisi, aby členským státům navrhla Evropský pakt zdravotního postižení, který by zaručil koordinaci politik v oblasti zdravotního postižení, a aby příslušné cíle ve strategii Evropa 2020 provázela iniciativami zaměřenými na zvyšování účasti na trhu práce a sociálního začlenění osob se zdravotním postižením;
68. vyzývá členské státy a Komisi, aby do roku 2020 dosáhly 75% míry zaměstnanosti u mužů a 75% míry zaměstnanosti u žen tím, že sníží segmentaci trhu práce a zvýší úsilí o soulad práce, pečovatelských povinností a rodinného života;
69. vyzývá členské státy, aby plně uplatnily zásadu stejné mzdy za stejnou práci tím, že do roku 2020 sníží rozdíly v odměňování mužů a žen na 0–5 %, a Komisi žádá, aby předložila legislativní návrh na revizi stávajících právních předpisů a zahájila řízení pro nesplnění povinnosti proti členským státům, které tyto předpisy nedodržují; »zdůrazňuje, že je důležité zajistit vyšší účast žen, mládeže, seniorů, zdravotně postižených a osob s nízkou kvalifikací, stejně jako lepší integraci přistěhovalců a národnostních menšin mezi pracovní silou;
70. domnívá se, že strategie EU 2020 by měla obsahovat zvláštní kapitolu o rovnosti pohlaví a konkrétní cíle v této oblasti s cílem umožnit lepší referenční srovnávání a tuto otázku politicky zviditelnit;
71. vyzývá Komisi, aby předložila návrh směrnice EU o otcovské dovolené, dovolené za účelem péče o rodinné příslušníky a dovolené v případě osvojení dítěte s cílem usnadnit sladění práce a rodinného života;
72. je nicméně přesvědčen, že otevřená metoda koordinace v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí je užitečným nástrojem, který je třeba zreformovat a posílit, zejména pokud jde o stanovení kvantifikovatelných cílů na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU;
73. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě a Komisi.
