PROZATÍMNÍ ZNĚNÍ
A6-0144/2006
26. 4. 2006
ZPRÁVA
o uzavření interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení
(2006/2028(ACI))
Výbor pro ústavní záležitosti
Zpravodaj:
Sérgio Sousa Pinto
PE 371.888v02-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU.....................................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ...............................................................................................................5
PŘÍLOHA: INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODA MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM, RADOU A KOMISÍ O ROZPOČTOVÉ KÁZNI A O ŘÁDNÉM FINANČNÍM ŘÍZENÍ 10
POSTUP..................................................................................................................................................36
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o uzavření interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení
( 2006/2028(ACI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení připojený k tomuto rozhodnutí,
– s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru
Bögeho zpráva (A6-0000/2006) ,
– s ohledem na čl. 120 odst. 1 jednacího řádu a na oddíl IV body 1) a 2) a oddíl XVIII bod 4) přílohy VI jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro ústavní záležitosti ( A6‑0144/2006 ),
Vzhledem k tomu, že
A. Evropský parlament, Rada a Komise uzavřely jednání o nové interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení na období 2007–2013 (dále pouze „návrh dohody“),
B. politická a finanční rozhodnutí dosažená v návrhu dohody jsou ve zprávě Rozpočtového výboru hodnocena kladně,
C. návrh dohody nepřináší žádné problémy spočívající v neslučitelnosti s primárním evropským právem, a naopak plně respektuje rozpočtové pravomoci Parlamentu,
D. návrh dohody není v žádném ohledu v rozporu s jednacím řádem Parlamentu; lze se však tázat, zda by nebylo prozíravé provést některé změny jednacího řádu, zejména jeho přílohy IV, které by Parlamentu umožnily plně se zapojit do celé řady specifických postupů, které mají podle návrhu dohody probíhat za nejlepších možných podmínek; jde především o postupy týkající se:
– úprav souvisejících s nadměrnými schodky veřejných financí,
– revize finančního rámce,
– použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech,
– použití Fondu solidarity Evropské unie,
– použití nástroje pružnosti,
– použití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci,
– úpravy finančního rámce v důsledku rozšíření,
1. schvaluje znění návrhu dohody, které je připojeno k tomuto rozhodnutí;
2. žádá svůj příslušný výbor, aby prozkoumal, v jakém rozsahu by bylo vhodné změnit jednací řád, a zejména jeho přílohu IV, aby se Parlament mohl zapojit do zvláštních postupů uvedených v návrhu dohody, a to za nejlepších možných podmínek;
3. vítá rozhodnutí Evropské rady vyzvat Komisi, aby podnikla úplnou, dalekosáhlou revizi všech hledisek příjmů a výdajů EU; trvá na tom, že jako partner Rady v rozpočtovém procesu má v úmyslu se na této revizi podílet s cílem dosáhnout dohody o novém, komplexním finančním systému, který bude spravedlivý, životaschopný, pokrokový a transparentní a který zajistí, že Unie bude moci své úsilí podpořit spíše vlastními prostředky než příspěvky členských států;
4. potvrzuje své stanovisko, že všechny budoucí finanční rámce by měly být stanovovány na období pěti let, které odpovídá funkčnímu období Parlamentu a Komise;
5. připomíná, že bude nutné zavést jistá přechodná opatření pro případ, že ústavní smlouva vstoupí v platnost před koncem platnosti nového finančního rámce;
6. pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
1. Obsah budoucí zprávy Výboru pro ústavní záležitosti o interinstitucionální dohodě
Obsahem této zprávy o nové interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni (IIA), která obsahuje nový finanční rámec (FR – nový termín pro dosavadní finanční výhled) na období 2007–2013, je analýza jejích institucionálních a procedurálních dopadů a zejména posouzení její slučitelnosti s primárním právem a zhodnocení toho, zda je v zájmu jejího bezproblémového uplatňování případně třeba upravit jednací řád. Výboru pro ústavní záležitosti nenáleží, aby se vyslovoval k přínosům či k možnostem politické a rozpočtové volby, které dohoda přináší, ani k výdajům, jež určuje. To je obsahem zprávy Rozpočtového výboru, jehož zpravodaj pan Reimer Böge sehrál během jednání s Radou a Komisí zásadní úlohu. Náš výbor vytvořil pracovní dokument
K dispozici pouze v angličtině. , který mu měl při těchto nelehkých jednáních pomoci.
2. Slučitelnost interinstitucionální dohody se Smlouvami a s jednacím řádem
Znění, na němž se tři orgány dohodly, je založeno převážně na stále platné interinstitucionální dohodě z roku 1999, zavádí však několik úprav a novinek. Na první pohled lze říci, že pokud jde o slučitelnost s primárním právem, nepřináší nová interinstitucionální dohoda konkrétní problémy, jež by měly vést k jejímu zamítnutí. Obecně také nejsou zřejmé oblasti, jež by byly neslučitelné se současným jednacím řádem Parlamentu. Zpráva nicméně nastoluje otázku, zda by bylo vhodné provést jisté změny jednacího řádu, především pokud jde o jeho přílohu IV, což by umožnilo řádně zohlednit některé specifické postupy, které interinstitucionální dohoda předvídá. Změnit by se mohly konkrétně postupy týkající se:
– úprav souvisejících s nadměrnými schodky veřejných financí (bod 20),
– revize finančního rámce, a to jak do výše 0,03 % HND, tak nad ni (body 21 až 23),
– použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech (bod 25),
– použití fondu solidarity Evropské unie (bod 26),
– použití nástroje pružnosti (bod 27),
– použití Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (bod 28),
– úpravy finančního rámce v důsledku rozšíření (bod 29).
Zpráva proto vyzývá příslušný výbor Parlamentu, aby prozkoumal, v jakém rozsahu bude nutné upravit jednací řád, a zejména jeho přílohu IV, aby se Parlament mohl zapojit do specifických postupů uvedených v interinstitucionální dohodě, a to za nejlepších možných podmínek.
3. Přijetí maximální míry růstu
Jedním z bodů, který Parlament během jednání znepokojil, byl bod 13 týkající se přijetí – ze strany orgánů – maximální míry růstu (MRI) odvozené z rozpočtu přijatého v rámci stropů finančního rámce.
Výše zmíněný pracovní dokument navrhoval zpřesnit znění tak, aby bylo zdůrazněno, jak významný je tento bod pro Parlament. Rada byla skutečně v minulosti někdy rezervovaná pokud šlo o přijetí rozpočtu, který dodržoval stropy finančního výhledu, avšak přesahoval maximální míru růstu. Je pravda, že pokud orgány chtějí maximální míru růstu překročit, musí se držet postupu podle čl. 272 odst. 9 Smlouvy o ES, kterým se stanoví nová maximální míra růstu, protože interinstitucionální dohoda Smlouvy neupravuje ani neomezuje. Cílem tohoto bodu je přímo stanovit povinnost orgánů tento postup použít, aby tak jednaly v souladu s finančním rámcem, na kterém se dohodly – a to je pro Parlament zásadní.
Zpravodaj by upřednostnil, aby bylo v konečném znění jasně stanoveno, že pokud jeden z orgánů odmítne postupovat v souladu s tímto ustanovením, bude to představovat závažné porušení závazků, jež na sebe orgány v rámci interinstitucionální dohody vzaly, a následně také porušení zásady loajální spolupráce, což by celou interinstitucionální dohodu zpochybnilo. Druhou možností by mohlo být prohlášení (společné prohlášení či dokonce jednostranné prohlášení Parlamentu), v němž by bylo uvedeno, že orgány (nebo Parlament) považují/považuje nedodržení tohoto ustanovení za závažné porušení závazků, které orgány v rámci interinstitucionální dohody přijaly, opravňující k jejímu vypovězení (nebo by v něm bylo jakýmkoli způsobem stanoveno, že se Parlament domnívá, že pokud by k takovému porušení došlo, není interinstitucionální dohodou nadále vázán). Konečné znění však bylo zpřesněno a z pohledu Parlamentu jej lze považovat za přijatelné.
4. Rozsáhlé střednědobé přezkoumání
V prohlášení, které je připojeno k interinstitucionální dohodě, se Komise zavazuje, že v období 2008/2009 předloží v souladu se závěry zasedání Evropské rady z prosince 2005 zprávu o rozsáhlém přezkoumání všech aspektů finančního systému EU (výdajů a zdrojů).
To vede k otázce, zda by bylo vhodné stanovit pro toto přezkoumání zvláštní postup, zejména za účelem zachování role EP. Toto přezkoumání bude znamenat mnohem více než pouhou revizi finančního rámce, může představovat úplné přepracování stávající struktury interinstitucionální dohody a s velkou pravděpodobností s sebou také ponese návrhy na úpravu stávajícího systému vlastních zdrojů. Parlament by se tohoto postupu měl účastnit od počátku, případně prostřednictvím interinstitucionální pracovní skupiny. Parlament také trval na tom, aby byla v textu uznána zásada pořádání konference na toto téma s národními parlamenty a s Evropským parlamentem (národní parlamenty mají poslední slovo pokud jde o úpravu rozhodnutí o vlastních zdrojích).
Prohlášení o přezkoumání finančního rámce připojené k interinstitucionální dohodě je krok správným směrem. Z hlediska Parlamentu však není zcela uspokojující, a proto jsou jeho záměry znovu potvrzeny v odstavci 3 zprávy. V každém případě je třeba mít na paměti, že ať už bude výsledek tohoto procesu jakýkoliv, bude třeba zahrnout veškeré úpravy stávající interinstitucionální dohody do nové interinstitucionální dohody, která musí být schválena všemi orgány za použití postupu, který bude podobný tomu současnému.
5. Doba trvání finančního rámce
Otázka rozsáhlého přezkoumání interinstitucionální dohody by případně mohla být spojena s otázkou doby trvání finančního rámce, neboť v roce 2009 bude existovat nový Parlament a nová Komise. Parlament po dlouhou dobu trval na tom, aby se doba trvání finančního rámce co možná nejvíce kryla s funkčním obdobím Parlamentu a Komise. To by představovalo pětiletou dobu trvání finančního rámce, která by začala v roce evropských voleb (N) + 1 nebo +2. Tak by měl každý Parlament a každá Komise co říci k finančním prioritám svých funkčních období (nebo jejich podstatných částí). V současném systému tomu tak není – Parlament je někdy zcela vázán finančním rámcem, který přijal jeho předchůdce, a nemá ani možnost ovlivnit následující finanční rámec. Situace Komise je obdobná. Aby k této situaci nedocházelo – zvolení zástupci občanů by měli zodpovídat za nejdůležitější finanční rozhodnutí přijatá v průběhu jejich funkčního období, aby mohli nést odpovědnost vůči svým voličům – Ústava (v čl. III-402 odst. 1) předpokládá, že víceletý finanční rámec bude stanoven „nejméně na dobu pěti let“ (v těchto záležitostech se doporučuje jistá pružnost).
Přestože usnesení o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie
Přijaté dne 8. 6. 2005, A6-153/05 v podstatě připomenulo toto stanovisko Parlamentu
Tamtéž, odstavec 33: „33. bere na vědomí, že Komise navrhla finanční rámec na dobu 7 let; z důvodů demokratické odpovědnosti opakuje své stanovisko, že by bylo vhodné, aby doba platnosti finančního výhledu odpovídala pětiletému funkčnímu období Evropského parlamentu a Evropské komise, a připomíná, že Ústava předpokládá dobu platnosti VFR v délce nejméně pět let, což by umožnilo koordinaci s funkčním obdobím Komise a Evropského parlamentu...“ , z praktických důvodů byla nakonec přijata navrhovaná doba trvání této interinstitucionální dohody v délce sedmi let, s přihlédnutím k tomu, že „ ...rámec kratšího trvání by byl technicky i politicky nepraktický a (...) delší finanční výhled přispěje ke stabilitě systému a usnadní plánování politiky soudržnosti a dalších finančních nástrojů společného rozpočtu “
Tamtéž, odstavec 34. .
Parlament v tomto usnesení nicméně žádá, aby „... jeho delegace vyjednávající interinstitucionální dohodu trvala na tom, aby budoucí interinstitucionální dohoda obsahovala ustanovení zaručující delší (až sedmiletou) platnost víceletých programů, ve srovnání s platností budoucího finančního výhledu, zvláště pro hlavní oblasti politiky, jako jsou zemědělská politika, strukturální politika a politika soudržnosti a výzkum “.
Další možností by byl zvláštní postup stanovený interinstitucionální dohodou pro revizi finančního rámce v době zvolení nového Parlamentu (a při vstupu nové Komise do funkce).
Přes úsilí vyjednavačů Parlamentu není konečné znění v tomto bodě zcela uspokojivé. Je možné, že v případě tohoto konkrétního finančního rámce proběhne předpokládané rozsáhlé přezkoumání ve stejnou dobu jako funkční období Parlamentu zvoleného v roce 2009 a nové Komise. Odstavec 4 nicméně znovu zřetelně potvrzuje stanovisko Parlamentu k této záležitosti.
6. Některé otázky týkající se schvalování většinami
6.1. Většina potřebná pro revizi finančního rámce
Bod 22 návrhu interinstitucionální dohody také přináší některé sporné otázky, které by se měly v budoucnu řešit. Kromě několika možných vylepšení procesu navrhování z právního hlediska – zejména pokud jde o postup a většinu pro přijetí revize do výše 0,03 % HND nebo nad ni (odst. 2 a 3 bodu 22) – je zpravodaj toho názoru, že vyžadovat jednomyslnost Rady při jakémkoliv přezkoumání finančního rámce nad 0,03 % HND Společenství je nepřiměřené. Potíže při získávání souhlasu Rady v minulém roce ukázaly meze tohoto způsobu rozhodování. Mluvíme zde o přezkoumání stávajícího finančního rámce, ne o jeho nahrazení rámcem novým, a zkušenosti prokázaly, jak je přezkoumání za těchto podmínek nepravděpodobné. Nejmoudřejší by bylo zachovat specifický postup rozhodování stanovený v bodě 3 interinstitucionální dohody (kvalifikovaná většina v Radě a absolutní většina poslanců a 3/5 hlasů odevzdaných v Parlamentu) pro veškerá přezkoumání interinstitucionální dohody (do výše 0,03 % nebo nad ni) a navrhnout zjednodušený postup pro revize týkající se malých částek (do výše xxx milionů), ve kterém by například Rada rozhodovala o povinných výdajích a Parlament o nepovinných výdajích v souladu s pravidly stanovenými v článku 272 Smlouvy a s finančním nařízením. Toto ustanovení by mohlo být v bodě 21 ještě doprovázeno přísnějším vymezením okolností, za kterých by se taková revize mohla uskutečnit. Rada s touto logikou tentokrát nesouhlasila, Parlament by však mohl tento návrh zvážit v budoucí revizi interinstitucionální dohody.
6.2. Většina vhodná k tomu, aby Parlament vyjádřil svůj souhlas s politickým závazkem k interinstitucionální dohodě
Parlament ve svém usnesení z června loňského roku, ve kterém definuje své stanovisko pro jednání o nové interinstitucionální dohodě, vyjadřuje názor, že zejména s ohledem na „nesmírný politický význam“ příštího finančního výhledu „by se (...) měl zavázat formou dohody o příštím finančním výhledu pouze tehdy, schválí-li ho většina jeho poslanců“ .
Přijaté dne 8. 6. 2005, A6-153/05 , odstavec 11.
Zdá se být zcela oprávněné, že Evropský parlament chce získat souhlas výrazné většiny svých poslanců k tomu, aby se politicky zavázal k dohodě s ostatními orgány, protože tato dohoda do určité míry povede k omezení jeho vlastních výsad udělených Smlouvami.
Proto by bylo vhodné, aby se tato politická vůle Parlamentu odrazila ve znění dohody prostřednictvím specifické doložky či v prohlášení, v němž by ostatní orgány uznaly postoj vyjádřený Parlamentem.
Přestože se o tom konečné znění interinstitucionální dohody nezmiňuje, zpravodaj se domnívá, že pokud by Parlament na svém postoji trval, byl by k tomu zřejmě oprávněn vzhledem k tomu, že několik doložek předchozí interinstitucionální dohody a také stávající odsouhlasené dohody (zejména pokud jde o její revizi, použití některých jejích mechanismů atd.) již vyžaduje specifické postupy rozhodování a přijetí většinou, které nejsou stanoveny ve Smlouvách.
7. Přechodná ustanovení pro případ vstupu Ústavy v platnost
Ve zprávě (v odstavci 5) je zdůrazněno, že je vhodné, aby byla připravena specifická přechodná ustanovení pro případ, že Ústavní smlouva vstoupí v platnost v průběhu tohoto finančního rámce. Ústavní smlouva ve skutečnosti významně upravuje pravidla týkající se vlastních zdrojů, finančního rámce a ročního rozpočtového procesu a také jejich vzájemnou souvislost. Zpravodaj je toho názoru, že by se interinstitucionální dohoda měla zabývat například tím, jak by měly orgány postupovat při přechodu od interinstitucionální dohody k budoucímu evropskému zákonu, který by obsahoval víceletý finanční rámec atd. Nový bod 4 interinstitucionální dohody, který se týká budoucích úprav Smlouvy s dopadem na rozpočet, je pozitivním krokem – není však zcela uspokojivý.
8. Další záležitosti
Zpravodaj blahopřeje k pokroku, kterého bylo během jednání dosaženo díky úsilí vyjednavačů Parlamentu také v jiných záležitostech, zejména v oblasti:
– demokratické kontroly a spojitosti vnějších činností, zejména pokud jde o plnění rozpočtu v případě některých nových nástrojů v oblasti vnějších činností a rozvoje, s cílem zachovat výsady Parlamentu (především dvě deklarace o demokratické kontrole a spojitosti vnějších činností);
– financování agentur (a evropských škol), zvláště pokud jde o potřebu stanovení mechanismů, které by zajistily, že případné budoucí agentury získají potřebné finanční prostředky k plnění svého poslání, aniž by docházelo ke snižování dostupných prostředků pro programy (bod 47 interinstitucionální dohody);
– potřeby zajistit vhodné pokrytí případných dodatečných výdajů v oblasti svobody, bezpečí a práva (tj. financování Europolu z rozpočtu EU), které zajistí práva Parlamentu (prohlášení Evropského parlamentu);
– přezkoumání finančního nařízení (bod 45 a dvě prohlášení připojená k interinstitucionální dohodě).
PŘÍLOHA: INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODA MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM, RADOU A KOMISÍ O ROZPOČTOVÉ KÁZNI A O ŘÁDNÉM FINANČNÍM ŘÍZENÍ
Předloha
INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY
MEZI EVROPSKÝM PARLAMENTEM, RADOU A KOMISÍ O ROZPOČTOVÉ KÁZNI A ŘÁDNÉM FINANČNÍM ŘÍZENÍ
EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA EVROPSKÉ UNIE A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
dále jen „orgány“,
SE DOHODLY TAKTO:
1. Cílem této dohody je zavést rozpočtovou kázeň a zdokonalit fungování ročního rozpočtového procesu a spolupráci mezi orgány v rozpočtových záležitostech, jakož i zajistit řádné finanční řízení.
2. Rozpočtová kázeň ve smyslu této dohody platí pro všechny výdaje. Je závazná pro všechny orgány po celou dobu platnosti této dohody.
3. Touto dohodou nejsou dotčeny rozpočtové pravomoci orgánů stanovené ve Smlouvách. Odkazuje-li se na tento bod, rozhoduje Rada kvalifikovanou většinou a Evropský parlament rozhoduje prostou většinou svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů v souladu s pravidly hlasování stanovenými v čl. 272 odst. 9 pátém pododstavci Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).
4. Dojde-li během víceletého finančního rámce na období 2007 – 2013 (dále jen „finanční rámec“) k revizi Smlouvy, která by měla dopad na rozpočet, provedou se odpovídající úpravy.
5. Každá změna této dohody vyžaduje souhlas všech orgánů. Změny finančního rámce se musí provádět postupy stanovenými pro tento účel v této dohodě.
6. Tuto dohodu tvoří tři části:
– část I obsahuje definici a prováděcí pravidla pro finanční rámec a je použitelná po dobu platnosti tohoto finančního rámce,
– část II se týká zdokonalení spolupráce mezi orgány během rozpočtového procesu,
– část III obsahuje ustanovení o řádném finančním řízení finančních prostředků EU.
7. Kdykoli to Komise považuje za nutné, a v každém případě spolu s předložením návrhu nového finančního rámce podle bodu 30, předloží zprávu o uplatňování této dohody, k níž podle potřeby přiloží pozměňovací návrhy.
8. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2007 a nahrazuje
– interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu
Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. ,
– interinstitucionální dohodu ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, která doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu
Úř. věst. C 283, 20.11.2002, s. 1. .
ČÁST I – FINANČNÍ RÁMEC:
DEFINICE A PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
A. Obsah a rozsah působnosti finančního rámce
9. Finanční rámec je stanoven v příloze I. Představuje referenční rámec pro interinstitucionální rozpočtovou kázeň.
10. Finanční rámec má zajistit střednědobě řádný vývoj výdajů Evropské unie, rozčleněných do velkých kategorií, v mezích vlastních zdrojů.
11. Finanční rámec stanoví pro každý rok období 2007 – 2013 a pro každý okruh nebo podokruh částku výdajů v podobě prostředků na závazky. Celkové roční výdaje se stanovují rovněž v podobě prostředků na závazky a prostředků na platby.
Všechny uvedené částky jsou vyjádřeny v cenách roku 2004.
Finanční rámec nebere v úvahu rozpočtové prostředky financované příjmy vyčleněnými na konkrétní účely ve smyslu článku 18 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství
Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. (dále jen „finanční nařízení“).
Údaje o operacích nezahrnutých do souhrnného rozpočtu Evropské unie a předpokládaný vývoj různých kategorií vlastních zdrojů Společenství jsou uvedeny orientačně v samostatných tabulkách. Tyto údaje budou každoročně aktualizovány při technické úpravě finančního rámce.
12. Orgány uznávají, že každá z absolutních částek uvedených ve finančním rámci představuje roční strop výdajů souhrnného rozpočtu Evropské unie. Aniž jsou dotčeny případné změny těchto stropů v souladu s touto dohodou, zavazují se orgány využít svých pravomocí tak, aby při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce dodržely jednotlivé roční stropy výdajů v rámci každého rozpočtového procesu.
13. Uzavřením této dohody vyjadřují obě složky rozpočtového orgánu souhlas s tím, že budou akceptovat míru růstu nepovinných výdajů, která vyplyne z rozpočtů sestavených v mezích stropů stanovených finančním rámcem po celou dobu jeho trvání.
S výjimkou podokruhu 1B „Soudržnost hospodářského růstu a zaměstnanosti“ finančního rámce zajistí orgány za účelem řádného finančního řízení v maximální míře během rozpočtového procesu a při přijímání rozpočtu, aby zůstala k dispozici dostatečná rozpětí pod příslušnými stropy v jednotlivých okruzích.
14. Žádný akt přijatý Evropským parlamentem a Radou postupem spolurozhodování ani žádný akt přijatý Radou, který zahrnuje překročení prostředků dostupných v rozpočtu nebo přidělených prostředků dostupných ve finančním rámci podle bodu 12, nesmí být finančně prováděn, dokud není rozpočet změněn a případně dokud není finanční rámec vhodně revidován postupem stanoveným pro každý z těchto případů.
15. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nesmí být celková výše požadovaných prostředků na platby, po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy nebo revize, taková, aby vedla k využití míry vlastních zdrojů, která přesahuje strop vlastních zdrojů.
Aby bylo zajištěno dodržování stropů vlastních zdrojů, rozhodnou obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3 této dohody případně o snížení stropů vlastních zdrojů stanovených ve finančním rámci.
B. Každoroční úpravy finančního rámce
Technické úpravy
16. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n + 1 provede tyto technické úpravy finančního rámce:
a) nové ocenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n + 1,
b) výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů.
Komise provede tyto technické úpravy na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % ročně.
Výsledky těchto technických úprav a podkladové ekonomické prognózy se sdělují oběma složkám rozpočtového orgánu.
V souvislosti s dotčeným rokem se neprovádějí žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
17. Je-li zjištěno, že se souhrnný HDP členského státu v období 2007 – 2009 odchyluje o více než +/– 5 % od souhrnného HDP předpokládaného při vypracování této dohody, upraví Komise ve svých technických úpravách na rok 2011 výši částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti dotčenému členskému státu v daném období. Celkový čistý účinek těchto úprav (kladný i záporný) nesmí překročit 3 miliardy EUR. U kladného čistého účinku jsou celkové dodatečné zdroje omezeny na úroveň nevyčerpaných finančních prostředků určených na výdaje ve vztahu ke stropům stanoveným v podokruhu 1B na období 2007 – 2010. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2011 až 2013 a příslušné stropy se odpovídajícím způsobem změní.
Úpravy související s prováděním
18. Současně se sdělením technických úprav finančního rámce předkládá Komise oběma složkám rozpočtového orgánu návrhy na úpravy celkových částek prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádný vývoj vzhledem k prostředků na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s bodem 3 o daných návrzích do 1. května roku n.
Aktualizace prognóz týkajících se prostředků na platby po roce 2013
19. V roce 2010 Komise provede aktualizaci prognóz týkajících se prostředků na platby po roce 2013. V aktualizaci se přihlédne ke skutečnému plnění rozpočtových prostředků na závazky a rozpočtových prostředků na platby a ke splnění prognóz. Zároveň se posoudí pravidla určená k zajišťování řádného vývoje prostředků na platby ve srovnání s prostředky na závazky a s prognózami růstu hrubého národního důchodu (HND) Evropské unie.
Úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí
20. Jestliže se v rámci nadměrného schodku veřejných financí zruší pozastavení rozpočtových závazků Fondu soudržnosti, rozhodne Rada na návrh Komise a v souladu s příslušným základním právním aktem o přenosu pozastavených závazků do dalších let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu na rok po roce n + 2.
C. Revize finančního rámce
21. Kromě pravidelných technických úprav a úprav souvisejících s podmínkami provádění může být finanční rámec revidován na návrh Komise v případě nepředvídaných okolností při dodržení stropu vlastních zdrojů.
22. Každý návrh na revizi podle bodu 21 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
Každé rozhodnutí o revizi finančního rámce až do 0,03 % HND Evropské unie v rámci rozpětí pro nepředvídané výdaje přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.
Každé rozhodnutí revidovat finanční rámec nad 0,03 % HND Evropské unie v rámci rozpětí pro nepředvídané výdaje přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu, přičemž Rada rozhoduje jednomyslně.
23. Aniž je dotčen bod 40, zkoumají orgány možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, přičemž zvláštní zřetel berou na očekávané nevyužití prostředků. Cílem je, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stropu pro příslušný okruh.
Orgány rovněž zkoumají možnosti pro vyrovnání každého zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
Žádná revize povinných výdajů ve finančním rámci nesmí vést ke snížení částky, která je k dispozici pro nepovinné výdaje.
Každá revize musí zachovat náležitý vztah mezi závazky a platbami.
D. Důsledky neexistence společného rozhodnutí o úpravě nebo revizi finančního rámce
24. Nedosáhnou-li Evropský parlament a Rada dohody o některé úpravě nebo revizi finančního rámce navrhovaného Komisí, platí dříve stanovené částky po každoroční technické úpravě i nadále jako stropy výdajů pro daný rok.
E. Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
25. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetím zemím po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně, vyžadují-li to okolnosti. Roční částka rezervy se stanoví na 221 milionů EUR ve stálých cenách po dobu platnosti finančního rámce.
Tato rezerva se zapisuje do souhrnného rozpočtu Evropské unie prozatímně. Příslušné prostředky na závazky se zapíší do rozpočtu v případě potřeby nad stropy dohodnuté ve finančním rámci stanoveném v příloze I.
Dojde-li Komise k závěru, že je třeba tuto rezervu využít, předloží oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na převod z této rezervy do příslušných rozpočtových linií.
Každému návrhu Komise na využití rezervy však musí předcházet ověření možností přerozdělení prostředků.
Současně s předložením návrhu na převod zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití této rezervy a s požadovanou částkou. Převody se provedou v souladu s článkem 26 finančního nařízení.
F. Fond solidarity Evropské unie
26. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat rychlou finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Maximální roční částka vyhrazená fondu se stanoví na 1 miliardu EUR (v běžných cenách). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Ta část roční částky, která není zapsána do rozpočtu, nesmí být přenesena do dalších let.
Ve výjimečných případech a pokud zbývající dostupné finanční prostředky fondu v roce, kdy došlo ke katastrofě (jak se stanoví v příslušném základním právním aktu), nestačí k uhrazení částky pomoci považované rozpočtovým orgánem za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek dostupných pro následující rok. Roční částka fondu, která má být zapisována každý rok do rozpočtu, nesmí v žádném případě překročit částku 1 miliardy EUR.
Jestliže jsou splněny podmínky mobilizace prostředků z fondu stanovené v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby byly prostředky uvolněny. Jestliže lze v rámci okruhu, který vyžaduje další výdaje, prostředky přerozdělit, Komise k tomu přihlédne při předkládání nezbytného návrhu v podobě vhodného rozpočtového nástroje v souladu s finančním nařízením. Rozhodnutí uvolnit prostředky z fondu přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.
Příslušné prostředky na závazky se případně zapíší do rozpočtu nad rámec stropů příslušných okruhů stanovených v příloze I.
Současně s předložením návrhu o uvolnění prostředků z fondu zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití fondu a s požadovanou částkou.
G. Nástroj pružnosti
27. Nástroj pružnosti s ročním stropem ve výši 200 milionů EUR (v běžných cenách) má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů dostupných pro jeden nebo více jiných okruhů.
Část nevyužité roční částky lze přenést až do roku n+2. Je-li nástroj pružnosti mobilizován, jsou nejdříve čerpány přenesené finanční prostředky v pořadí podle data přenosu. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+2, propadá.
Komise předloží návrh na využití nástroje pružnosti po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci okruhu, který vyžaduje dodatečné výdaje.
Návrh se týká zásady používání nástroje a budou v něm uvedeny potřeby, jež je třeba uspokojit, a příslušná částka. Návrh může být předložen pro kterýkoli rozpočtový rok během příslušného rozpočtového procesu. Návrh Komise se zahrnuje do předběžného návrhu rozpočtu nebo je k němu připojen vhodný rozpočtový nástroj v souladu s finančním nařízením.
Rozhodnutí uvolnit prostředky z nástroje pružnosti přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3. Dohody se dosahuje dohodovacím postupem stanoveným v bodě 31 a v části C přílohy II.
H. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
28. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je určen k tomu, aby poskytoval další pomoc pracovníkům, které zasáhly důsledky strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu, při jejich novém začlenění na trhu práce.
Fond nesmí překročit maximální roční částku 500 milionů EUR (v běžných cenách) a lze jej financovat z jakéhokoli rozpětí existujícího v mezích celkového stropu výdajů platného pro předchozí rok nebo ze zrušených prostředků na závazky z posledních dvou let, s výjimkou závazků souvisejících s okruhem 1B finančního rámce.
Prostředky se zapíší do souhrnného rozpočtu Evropské unie prozatímně běžným rozpočtovým postupem, jakmile Komise zjistí dostatečné rozpětí nebo zrušené závazky v souladu s druhým odstavcem.
Jestliže jsou splněny podmínky pro mobilizaci prostředků fondu, jak jsou stanoveny v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby se tyto prostředky použily. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.
Současně s předložením návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití fondu a s požadovanou částkou, a předloží oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na převod příslušných rozpočtových linií.
Převody související s fondem se provedou v souladu s čl. 24 odst. 4 finančního nařízení.
Příslušné prostředky pro závazky se zapíší do rozpočtu do odpovídajících okruhů finančního rámce, v případě nutnosti nad stropy stanovené v příloze I.
I. Úprava finančního rámce v důsledku rozšíření
29. Přistoupí-li k Unii v období, na které se vztahuje tento finanční rámec, nové členské státy, upraví Evropský parlament a Rada na návrh Komise a v souladu s bodem 3 společně finanční rámec, aby zohlednily požadavky na výdaje vyplývající z výsledků přístupových jednání.
J. Doba platnosti finančního rámce a důsledky neexistence finančního rámce
30. Komise předloží do 1. července 2011 návrhy na nový střednědobý finanční rámec.
Jestliže se obě složky rozpočtového orgánu nedohodnou na novém finančním rámci a není-li stávající finanční rámec výslovně vypovězen jedním z orgánů, upraví se stropy platné pro poslední rok stávajícího finančního rámce v souladu s bodem 16 tak, že stropy stanovené pro rok 2013 zůstanou zachovány ve stálých cenách. Přistoupí-li k Unii po roce 2013 nové členské státy a bude-li to třeba, upraví se rozšířený finanční rámec tak, aby zohledňoval výsledky přístupových jednání.
ČÁST II – ZDOKONALENÍ SPOLUPRÁCE MEZI ORGÁNY BĚHEM ROZPOČTOVÉHO PROCESU
A. Postup spolupráce mezi orgány
31. Orgány se dohodly na zavedení postupu pro spolupráci mezi orgány v rozpočtových záležitostech. Podrobnosti této spolupráce jsou uvedeny v příloze II.
B. Sestavení rozpočtu
32. Komise předkládá každý rok předběžný návrh rozpočtu odpovídající skutečným potřebám financování Společenství.
Přitom bere v úvahu
a) prognózy členských států ve vztahu ke strukturálním fondům,
b) kapacitu využití prostředků ve snaze udržovat přísnou souvztažnost mezi prostředky na závazky a prostředky na platby,
c) možnosti zahájení nových politik pomocí pilotních projektů nebo nových přípravných akcí nebo pokračování víceletých akcí, které končí, po posouzení, zda bude možné zajistit základní právní akt ve smyslu článku 49 finančního nařízení (definice základního právního aktu, nutnost základního prováděcího právního aktu, výjimky),
d) potřebu zajistit, aby každá změna výdajů ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem byla v souladu s požadavky rozpočtové kázně.
K předběžnému návrhu rozpočtu se přiloží výkazy činnosti s uvedením informací požadovaných podle čl. 27 odst. 3 a čl. 33 odst. 2 písm. d) finančního nařízení (cíle, ukazatele a údaje o hodnocení).
33. Orgány zajistí, aby do rozpočtu byly co nejméně zařazovány položky se zanedbatelnými provozními výdaji.
Obě složky rozpočtového orgánu se rovněž zavazují brát v úvahu hodnocení možností plnění rozpočtu, které Komise činí ve svých předběžných návrzích a též v souvislosti s plněním běžného rozpočtu.
Před druhým čtením v Radě zašle Komise dopis předsedovi rozpočtového výboru Evropského parlamentu a kopii tohoto dopisu druhé složce rozpočtového orgánu a uvede v něm své připomínky k proveditelnosti změn v návrhu rozpočtu přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení.
Obě složky rozpočtového orgánu k těmto připomínkám přihlédnou v rámci dohodovacího postupu stanoveného v části C přílohy II.
V zájmu řádného finančního řízení a vzhledem k účinku hlavních změn v nomenklatuře rozpočtu týkajících se hlav a kapitol na odpovědnost útvarů Komise za předkládání zpráv o řízení se obě složky rozpočtového orgánu zavazují projednat veškeré podstatné změny s Komisí dohodovacím postupem.
C. Klasifikace výdajů
34. Orgány považují za povinné výdaje výdaje, které vyplývají povinně ze Smlouvy nebo z aktů přijatých na jejím základě.
35. Předběžný návrh rozpočtu má obsahovat návrh na klasifikaci každé nové rozpočtové položky a každé rozpočtové položky, u níž došlo ke změně právního základu.
Jestliže Evropský parlament a Rada nepřijmou klasifikaci navrhovanou v předběžném návrhu rozpočtu, posoudí klasifikaci dotčené položky na základě přílohy III. Budou hledat shodu dohodovacím postupem stanoveným v části C přílohy II.
D. Maximální míra zvýšení nepovinných výdajů v případě neexistence finančního rámce
36. Aniž je dotčen bod 13 první odstavec, dohodly se orgány na těchto ustanoveních:
a) autonomní manévrovací prostor Evropského parlamentu pro účely čl. 272 odst. 9 čtvrtého pododstavce Smlouvy o ES – který má činit polovinu maximální míry – se použije od sestavení návrhu rozpočtu Radou v prvním čtení, včetně všech návrhů na změnu tohoto návrhu.
Tuto maximální míru je nutno dodržovat v ročním rozpočtu, včetně všech opravných rozpočtů. Aniž je dotčeno případné stanovení nové míry, zůstává ta část maximální míry, která nebyla využita, dostupná a může být využita při zvažování návrhů opravných rozpočtů.
b) aniž je dotčeno písmeno a), jestliže se v průběhu rozpočtového procesu ukáže, že dokončení procesu může vyžadovat dohodu o stanovení nové míry zvýšení nepovinných výdajů pro prostředky pro platby nebo nové míry pro prostředky na závazky ( tyto dvě míry se mohou lišit), usilují orgány o dosažení dohody mezi oběma složkami rozpočtového orgánu dohodovacím postupem stanoveným v části C přílohy II.
E. Zahrnování finančních ustanovení do právních aktů
37. Veškeré právní akty o víceletých programech přijaté postupem spolurozhodování bude obsahovat ustanovení, jímž legislativní orgán stanoví finanční krytí programu.
Tato částka představuje hlavní referenční hodnotu pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu.
Rozpočtový orgán a Komise se zavazují, že se při sestavování svého předběžného návrhu rozpočtu neodchýlí od této částky o více než 5 % po celou dobu trvání daného programu, pokud nevzniknou nové, objektivní a dlouhodobé okolnosti, pro které existují výslovné a přesné důvody, přičemž se berou v úvahu výsledky provádění programu, zejména na základě hodnocení. Žádný nárůst vyplývající z takové změny stavu nesmí překročit stávající strop pro daný okruh, aniž je dotčeno použití nástrojů uvedených v této dohodě.
To se netýká prostředků určených pro soudržnost přijatých v rámci spolurozhodování a předem rozdělených podle členských států, které obsahují finanční krytí pro celou dobu trvání programu.
38. Právní akty týkající se víceletých programů, které nejsou přijímány postupem spolurozhodování, neobsahují „částku považovanou za nezbytnou“.
Jestliže si Rada přeje zavést finanční referenční částku, považuje se to za projev vůle legislativního orgánu a nejsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o ES. Toto ustanovení bude zmíněno ve všech právních aktech, které takovou finanční referenční částku obsahují.
Jestliže byla dotčená částka předmětem dohody přijaté dohodovacím postupem stanoveným ve společném prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975
Úř. věst. C 89, 22.4.1975. , považuje se za referenční částku ve smyslu bodu 37 této dohody.
39. Finanční výkaz stanovený v článku 28 finančního nařízení odráží finanční vyjádření cílů navrhovaného programu a zahrnuje harmonogram pro celou dobu platnosti programu. Reviduje se podle potřeby při sestavování návrhu předběžného rozpočtu s ohledem na stav provádění programu. Revidovaný výkaz se postoupí rozpočtovému orgánu při předložení předběžného návrhu rozpočtu a po schválení rozpočtu.
40. V rámci maximální míry růstu nepovinných výdajů uvedené v bodě 13 prvním odstavci se obě složky rozpočtového orgánu zavazují, že dodrží přidělení prostředků pro závazky stanovené příslušnými základními právními akty pro strukturální opatření, rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov.
F.Výdaje související s dohodami o rybolovu
41. Orgány se dohodly na financování výdajů souvisejících s dohodami o rybolovu v souladu s pravidly stanovenými v příloze IV.
G.Financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)
42. U výdajů na SZBP, které jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s článkem 28 Smlouvy o Evropské unii, se orgány snaží dohodovacím postupem stanoveným v části C přílohy II a na základě předběžného návrhu rozpočtu sestaveného Komisí dospět každoročně k dohodě o částce operativních výdajů, které mají být zaúčtovány do rozpočtu Společenství, a o rozdělení této částky mezi články rozpočtové kapitoly „SZBP“, které jsou navrženy ve čtvrtém odstavci tohoto bodu. Nedojde-li k dohodě, rozumí se, že Evropský parlament a Rada zapíší do rozpočtu částku z předchozího rozpočtu nebo částku navrženou v předběžném návrhu rozpočtu, podle toho, která je nižší.
Celková částka operativních výdajů SZBP se zapisuje v plném rozsahu do jediné kapitoly rozpočtu (SZBP) a rozděluje se mezi články této kapitoly podle návrhu uvedeného ve čtvrtém odstavci tohoto bodu. Tato částka má pokrývat skutečné předvídatelné potřeby, posuzované při sestavování předběžného návrhu rozpočtu na základě prognóz vypracovávaných každoročně Radou, a přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Žádná částka se nezapisuje jako rezerva. Každý článek bude obsahovat již přijaté nástroje, nástroje plánované, ale dosud nepřijaté, a všechny budoucí, tj. nepředvídané nástroje, které přijme Rada během daného rozpočtového roku.
Jelikož podle finančního nařízení má Komise pravomoc převádět položky autonomně mezi články rozpočtové kapitoly „SZBP“, je tak zajištěna pružnost považovaná za nezbytnou pro rychlé provádění akcí SZBP. Pokud se částka rozpočtové kapitoly „SZBP“, během rozpočtového roku ukáže jako nedostatečná k pokrytí nutných výdajů, budou Evropský parlament a Rada na návrh Komise hledat naléhavě řešení s přihlédnutím k bodu 25.
V rámci rozpočtové kapitoly SZBP mohou být články, do nichž se zapisují akce SZBP, označeny takto:
– operace řešení krizí, předcházení vzniku konfliktů, řešení a stabilizace, sledování a provádění mírového procesu a procesu zajištění bezpečnosti,
– nešíření zbraní a odzbrojování,
– naléhavá opatření,
– přípravná a následná opatření,
– zvláštní zástupci Evropské unie,
Orgány se dohodly, že pro SZBP bude během období 2007 – 2013 uvolněno alespoň 1 740 milionů EUR a že částka pro opatření zapsaná do článku uvedeného ve třetí odrážce nesmí přesáhnout 20 % celkové částky rozpočtové kapitoly „SZBP“.
43. Každý rok konzultuje předsednictví Rady s Evropským parlamentem výhledový dokument Rady, který bude předán do 15. června předmětného roku a bude se týkat hlavních hledisek a strategických rozhodnutí SZBP, včetně finančních dopadů na souhrnný rozpočet Evropské unie a hodnocení opatření zahájených v roce n – 1. Kromě toho předsednictví Rady informuje Evropský parlament na společných konzultačních jednáních nejméně pětkrát za rok v rámci pravidelného politického dialogu o SZBP, jenž má být dojednán nejpozději na dohodovacím jednání před druhým čtením Rady. Účast na těchto jednáních je tato:
– Evropský parlament: předsednictva obou dotčených výborů,
– Rada: velvyslanec (předseda Politického a bezpečnostního výboru).
Komise se těchto jednání účastní.
Kdykoli Rada přijme rozhodnutí v oblasti SZBP, které s sebou nese výdaje, předá Evropskému parlamentu neprodleně a v každém případě do pěti pracovních dnů po konečném rozhodnutí odhad plánovaných nákladů („finanční výkaz“), zejména nákladů souvisejících s časovým rámcem, zaměstnanci, využitím prostorů a další infrastruktury, dopravním zařízením, potřebami školení a bezpečnostními opatřeními.
Komise čtvrtletně informuje rozpočtový orgán o provádění akcí SZBP a o předběžných finančních odhadech pro zbývající část rozpočtového roku.
ČÁST III – ŘÁDNÉ FINANČNÍ ŘÍZENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU
A. Zajištění účinné a integrované vnitřní kontroly finančních prostředků Společenství
44. Orgány se shodují v otázce důležitosti posílení vnitřní kontroly bez zvýšení administrativní zátěže, což předpokládá zjednodušení příslušných právních předpisů. Vzhledem k těmto skutečnostem bude u finančních prostředků se podléhajícím sdílenému řízení dána přednost řádnému finančnímu řízení zaměřenému na kladné prohlášení o věrohodnosti. Dotčené základní právní akty mohou obsahovat vhodná ustanovení v tomto smyslu. Příslušné kontrolní orgány v členských státech zhodnotí, v rámci své posílené odpovědnosti za strukturální fondy a v souladu s vnitrostátními ústavními požadavky, soulad řídících a kontrolních systémů s právními předpisy Společenství.
Členské státy se proto zavazují předkládat každý rok shrnutí dostupných výsledků kontrol a prohlášení na vhodné vnitrostátní úrovni.
B. Finanční nařízení
45. Orgány souhlasí s tím, aby tato dohoda a rozpočet byly prováděny za podmínek řádného finančního řízení vycházejícího ze zásad hospodárnosti, účinnosti, účelnosti, ochrany finančních zájmů, přiměřenosti administrativních nákladů a uživatelsky příznivých postupů. Orgány učiní vhodná opatření, zejména ve finančním nařízení, jež je třeba přijmout dohodovacím postupem společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975 v tom duchu, který umožnil dosažení dohody v roce 2002.
C. Finanční plán
46. Komise předloží dvakrát ročně úplný finanční plán pro okruhy 1A, 2 (pro životní prostředí a rybolov), 3A, 3B a 4 finančního rámce, poprvé v květnu/červnu (spolu s podklady pro předběžný návrh rozpočtu) a podruhé v prosinci/lednu (po přijetí rozpočtu). V tomto dokumentu, rozděleném podle okruhů, oblastí politiky a rozpočtové linie, je třeba uvést
a) platné právní předpisy s rozlišením mezi víceletými programy a ročními akcemi:
– u víceletých programů by měla Komise uvést postup, jakým byly přijaty (spolurozhodování a konzultace), dobu jejich trvání, referenční částky, podíl vyhrazený na správní výdaje;
– u ročních akcí (pilotních projektů, přípravných akcí, agentur) a akcí financovaných na základě výsad Komise by Komise měla předložit víceleté odhady a (u pilotních projektů a přípravných akcí) rozpětí zbývající v mezích schválených stropů stanovených v části D přílohy II;
b) projednávané návrhy právních předpisů : projednávané návrhy Komise s odkazem na rozpočtovou linii (nižší hodnota), kapitolu a oblast politiky. Je třeba nalézt mechanismus pro aktualizaci tabulek po každém přijetí návrhu, aby mohly být vyhodnoceny finanční důsledky.
Komise by měla zvážit způsoby vzájemných odkazů mezi finančním plánem a svým legislativním plánem tak, aby se dosáhlo přesnějších a spolehlivých prognóz. U každého legislativního návrhu Komise uvede, zda je zahrnut do plánu na květen až prosinec či nikoliv. Rozpočtový orgán je především třeba informovat o
a) veškerých nových přijatých legislativních aktech, které nebyly zahrnuty do podkladu vypracovaného na období od května do prosince (s uvedením příslušných částek),
b) veškerých projednávaných návrzích právních předpisů, které nebyly zahrnuty do podkladu vypracovaného na období od května do prosince (s uvedením příslušných částek),
c.) právních předpisech předpokládaných v ročním plánu legislativní práce Komise s uvedením akcí, jež pravděpodobně budou mít finanční dopad (ano / ne).
V případě potřeby Komise uvede nový program vypracovaný na základě nových návrhů právních předpisů.
Na základě údajů předložených Komisí se v rámci každých třístranných rozhovorů provede hodnocení stanovené v této dohodě.
D. Agentury a evropské školy
47. Při vypracování návrhu na založení nové agentury posuzuje Komise rozpočtový dopad na příslušný okruh výdajů. Na základě těchto informací, a aniž jsou dotčeny legislativní postupy upravující zřízení této agentury, se obě složky rozpočtového orgánu zavazují dosáhnout v rámci spolupráce v rozpočtových záležitostech včas dohody o financování této agentury.
Obdobně se postupuje i při založení nové evropské školy.
E. Úprava strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Fondu pro rozvoj venkova a Evropského fondu pro rybolov s ohledem na okolnosti jejich provádění
48. Budou-li po 1. lednu 2007 přijata nová pravidla a nové programy upravující strukturální fondy, Fond soudržnosti, Fond pro rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov, zavazují se obě složky rozpočtového orgánu, že na návrh Komise povolí přenos přidělených částek nevyužitých v roce 2007 do následujících let i nad příslušné stropy výdajů.
Na návrh Komise rozhodnou Evropský parlament a Rada o přenosu nevyužitých přidělených částek vyhrazených na rok 2007 do 1. května 2008 v souladu s bodem 3.
F. Nové finanční nástroje
49. Orgány se shodují v tom, že je nezbytné zavést mechanismy spolufinancování, aby se zvýšením podnětu k financování posílil pákový efekt rozpočtu Evropské unie.
Souhlasí s povzbuzením rozvoje vhodných víceletých finančních nástrojů, jež u veřejných a soukromých investorů působí jako katalyzátor.
Při předložení předběžného návrhu rozpočtu podá Komise rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech financovaných Evropskou investiční bankou, Evropským investičním fondem a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj na podporu investic do výzkumu a rozvoje, transevropských sítí a malých a středních podniků.
PŘÍLOHA I
FINANČNÍ RÁMEC NA OBDOBÍ 2007 – 2013
PŘÍLOHA II
SPOLUPRÁCE MEZI ORGÁNY V ROZPOČTOVÝCH ZÁLEŽITOSTECH
Část A.
Po technické úpravě finančního rámce na následující rozpočtový rok, s přihlédnutím k roční politické strategii předložené Komisí a před rozhodnutím Komise o předběžném návrhu rozpočtu, se svolá třístranné zasedání za účelem diskuse o možných prioritách pro rozpočet na daný rok. Náležitě se přihlíží k pravomoci orgánů a předvídatelnému vývoji potřeb v budoucím rozpočtovém roce a v následujících letech, pro které platí finanční rámec. Zároveň se přihlédne i k novým skutečnostem, které nastaly od sestavení původního finančního rámce a které mohou mít podstatný a trvalý finanční dopad na rozpočet Evropské unie.
Část B.
Pokud jde o povinné výdaje, uvede Komise při předložení svého předběžného návrhu rozpočtu
a) prostředky související s novými nebo plánovanými právními předpisy,
b) prostředky vyplývající z uplatňování právních předpisů platných v době, kdy byl přijímán předchozí rozpočet.
Komise pečlivě odhadne finanční důsledky povinností Společenství vyplývajících z těchto předpisů. Podle potřeby aktualizuje své odhady v průběhu rozpočtového procesu. Poskytne rozpočtovému orgánu všechna potřebná odůvodnění, která si vyžádá.
Pokud to Komise považuje za nutné, může předložit oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na změnu ad hoc, aby aktualizovala údaje, na nichž je založen odhad zemědělských výdajů v předběžném návrhu rozpočtu, nebo aby na základě nejnovějších dostupných informací o dohodách o rybolovu platných k 1. lednu daného rozpočtového roku opravila částky a jejich rozpis mezi prostředky zapsané do provozních položek pro mezinárodní dohody o rybolovu a mezi prostředky zapsané do rezervy.
Tento návrh na změnu musí být zaslán rozpočtovému orgánu do konce října.
Je-li předložen Radě později než jeden měsíc před prvním čtením v Evropském parlamentu, bere Rada zpravidla tento návrh na změnu ad hoc v úvahu při svém druhém čtení návrhu rozpočtu.
Před druhým čtením rozpočtu v Radě se proto obě složky rozpočtového orgánu snaží splnit podmínky nezbytné k tomu, aby byl návrh na změnu přijat v jediném čtení každým z dotčených orgánů.
Část C.
1. Všechny výdaje jsou předmětem dohodovacího postupu.
2. Cílem dohodovacího postupu je
a) pokračovat v diskusi o obecném vývoji výdajů, a v tomto rámci o základních rysech rozpočtu pro následující rozpočtový rok s ohledem na předběžný návrh rozpočtu Komise,
b) zajistit dohodu mezi oběma složkami rozpočtového orgánu
– o prostředcích uvedených v části B písm. a) a b), včetně těch, které jsou navrhovány v ad hoc návrhu na změnu zmíněném v části B,
– o částkách, které mají být zapsány do rozpočtu jako nepovinné výdaje v souladu s bodem 40 této dohody, a
– zejména o záležitostech, u kterých se na tento postup v této dohodě odkazuje.
3. Postup začíná třístranným zasedáním, které se svolá včas, tak aby orgány mohly nalézt dohodu nejpozději ke dni stanovenému Radou pro sestavení návrhu rozpočtu.
Výsledky těchto třístranných rozhovorů jsou předmětem dohodovacího postupu mezi Radou a delegací Evropského parlamentu za účasti Komise.
Nerozhodne-li se během třístranných rozhovorů jinak, uskuteční se dohodovací jednání na tradičním setkání stejných účastníků v den stanovený Radou pro sestavení návrhu rozpočtu.
4. Před prvním čtením v Evropském parlamentu lze na písemný návrh Komise nebo na písemnou žádost předsedy rozpočtového výboru Evropského parlamentu nebo předsedajícího Rady ve složení pro rozpočet uspořádat nové třístranné zasedání. O uspořádání třístranného zasedání rozhodnou orgány po přijetí návrhu rozpočtu Rady a před hlasováním o změnách při prvním čtení v rozpočtovém výboru Evropského parlamentu.
5. Orgány pokračují v dohodovacím postupu po prvním čtení rozpočtu v obou složkách rozpočtového orgánu, aby dosáhly dohody o povinných a nepovinných výdajích, a zejména aby diskutovaly o návrhu na změnu ad hoc zmíněném v části B.
Za tímto účelem se po prvním čtení v Evropském parlamentu uspořádá třístranné zasedání.
Výsledky třístranných rozhovorů jsou předmětem diskuse na druhém dohodovacím jednání, které se koná v den druhého čtení Rady.
V případě nutnosti pokračují orgány v diskusích o nepovinných výdajích po druhém čtení v Radě.
6. Na těchto třístranných zasedáních vedou delegace orgánů předsedající Rady ve složení pro rozpočet, předseda rozpočtového výboru Evropského parlamentu a člen Komise odpovědný za rozpočet.
7. Každá složka rozpočtového orgánu přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistila, že jsou výsledky dosažené v rámci dohodovacího postupu respektovány během celého rozpočtového procesu.
Část D.
Aby Komise mohla včas posoudit proveditelnost změn zamýšlených rozpočtovým orgánem, kterými se zavádí nové přípravné akce nebo pilotní projekty nebo se prodlužují probíhající akce nebo projekty, uvědomí obě složky rozpočtového orgánu Komisi do poloviny června o svých záměrech v tomto ohledu tak, aby k prvnímu projednání mohlo dojít už na dohodovacím jednání při prvním čtení v Radě. Další kroky dohodovacího postupu stanovené v části C a ustanovení o proveditelnosti obsažená v bodě 36 této dohody se rovněž použijí.
Orgány navíc souhlasí s omezením celkové částky prostředků vyhrazených na pilotní režimy na 40 milionů EUR v každém rozpočtovém roce. Souhlasí také s omezením celkové částky vyhrazené pro prostředky určené na nové přípravné akce na 50 milionů EUR v každém rozpočtovém roce a na 100 milionů EUR celkem v případě prostředků, které jsou v současné době předmětem závazků na přípravné akce.
PŘÍLOHA III
KLASIFIKACE VÝDAJŮ
OKRUH 1
Udržitelný růst
1A
Konkurenceschopnost pro hospodářský růst a zaměstnanosti
Nepovinné výdaje (NV)
1B
Soudržnost pro hospodářský růst a zaměstnanost
NV
OKRUH 2
Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi
NV
S výjimkou:
Výdaje společné zemědělské politiky, které se týkají tržních opatření a přímých podpor včetně tržních opatření v oblasti rybolovu a dohod o rybolovu uzavřených se třetími stranami
Povinné výdaje (PV)
OKRUH 3
Občanství, svoboda, bezpečnost a právo
NV
3A
Svoboda, bezpečnost a právo
NV
3B
Občanství
NV
OKRUH 4
EU jako globální hráč
NV
S výjimkou:
Výdajů vyplývajících z mezinárodních smluv, které EU uzavřela se třetími stranami
PV
Příspěvků mezinárodním organizacím nebo orgánům
PV
Příspěvků do fondu úvěrových záruk
PV
OKRUH 5
Správní náklady
NV
S výjimkou:
Důchodů a odchodného
PV
Náhrad a různých příspěvků v souvislosti se skončením služebního poměru
PV
Soudních výloh
PV
Náhrady škody
PV
OKRUH 6
Vyrovnávací platby
PV
PŘÍLOHA IV
FINANCOVÁNÍ VÝDAJŮ VYPLÝVAJÍCÍCH Z DOHOD O RYBOLOVU
Část A.
Výdaje týkající se dohod o rybolovu jsou financovány ze dvou položek pro oblast rybolovu (podle nomenklatury rozpočtu založené na činnostech):
a) mezinárodní dohody o rybolovu (11 03 01),
b) příspěvky mezinárodním organizacím (11 03 02).
Všechny částky týkající se dohod a protokolů, které jsou v platnosti k 1. lednu daného rozpočtového roku, se zapisují do okruhu 11 03 01. Částky týkající se všech nových nebo obnovitelných dohod, které vstupují v platnost po 1. lednu daného rozpočtového roku, budou přiřazeny do okruhu 40 02 41 02 – Rezervy/Rozlišené prostředky (povinné výdaje).
Část B.
Na návrh Komise v dohodovacím postupu stanoveném v části C přílohy II se Evropský parlament a Rada budou snažit dohodnout na částce, která má být zapsána do rozpočtových okruhů a do rezervy.
Část C.
Komise se zavazuje, že bude Evropský parlament pravidelně informovat o přípravě a průběhu jednání, včetně dopadu na rozpočet.
V průběhu legislativního procesu týkajícího se dohod o rybolovu se orgány zavazují, že vyvinou veškeré úsilí k tomu, aby všechny postupy byly provedeny co nejrychleji.
Jestliže se ukáže, že jsou prostředky přidělené pro dohody o rybolovu (včetně rezervy) nedostatečné, poskytne Komise rozpočtovému orgánu informace potřebné k výměně názorů formou třístranných rozhovorů, případně zjednodušených, o příčinách této situace a o opatřeních, která mohou být přijata zavedenými postupy. V případě potřeby Komise navrhne vhodná opatření.
Komise předkládá čtvrtletně rozpočtovému orgánu podrobné informace o provádění platných dohod a předběžné finanční odhady pro zbývající část rozpočtového roku.
PROHLÁŠENÍ
1. Prohlášení Komise k vyhodnocení fungování interinstitucionální dohody
K bodu 7 interinstitucionální dohody vypracuje Komise zprávu o fungování interinstitucionální dohody do konce roku 2009 a v případě potřeby předloží příslušné návrhy.
2. Prohlášení k bodu 27 interinstitucionální dohody
V rámci ročního rozpočtového procesu informuje Komise rozpočtový orgán o výši částky dostupné pro nástroj pružnosti uvedený v bodě 27 interinstitucionální dohody.
S každým rozhodnutím o mobilizaci nástroje pružnosti převyšujícím částku 200 milionů EUR je spojeno s rozhodnutí o přenosu.
3. Prohlášení o přezkumu finančního rámce
1. V souladu se závěry ze zasedání Evropské rady byla Komise vyzvána k provedení komplexního hloubkového přezkumu zaměřeného na všechny aspekty výdajů EU, včetně společné zemědělské politiky, a zdrojů, včetně úlevy pro Spojené království, a k následnému podání zprávy v letech 2008/2009. Tento přezkum bude vycházet z posouzení fungování interinstitucionální dohody. Evropský parlament se bude na přezkumu podílet ve všech jeho etapách na základě těchto ustanovení:
– během etapy šetření po předložení přezkumu Komisí se zajistí, aby s Evropským parlamentem probíhala náležitá diskuse na základě obvyklého politického dialogu mezi orgány a aby se řádně zohlednila stanoviska Evropského parlamentu;
– v souladu se závěry z prosince roku 2005 „smí Evropská rada rozhodovat o všech otázkách dotčených přezkumem“. Evropský parlament bude plně zapojen do všech formálních následujících kroků v souladu s příslušnými postupy a v souladu s jeho zavedenými právy.
2. Komise se zavazuje, že jakožto subjekt účastnící se procesu konzultace a reflexe vedoucího k přezkumu vyvolá důkladnou výměnu názorů, kterou povede s Evropským parlamentem při rozboru situace. Komise zároveň bere na vědomí záměr Evropského parlamentu uspořádat konferenci zástupců Evropského parlamentu a parlamentů členských států s cílem přezkoumat systém vlastních zdrojů. Komise zváží výsledky takové konference jako příspěvek k uvedenému konzultačnímu procesu. Rozumí se, že návrhy Komise budou předkládány zcela v rámci její vlastní odpovědnosti.
4. Prohlášení k demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí
Evropský parlament, Rada a Komise uznávají, že je nutné racionalizovat různé nástroje pro vnější akce. Zároveň se shodují v otázce, že tato racionalizace nástrojů provedená posílením provázanosti akcí Evropské unie a jejich schopnosti reagovat by neměla ovlivnit pravomoc ani legislativního orgánu – především v jeho politické moci rozhodovat o strategických otázkách – ani rozpočtového orgánu. Znění příslušných právních předpisů by mělo odrážet uvedené zásady a případně zahrnovat obsah politiky a orientační rozdělení zdrojů a podle potřeby i doložku o přezkumu, zaměřeném na vyhodnocení provádění právních předpisů, po uplynutí nejvýše tří let.
V souladu se základními právními akty přijatými postupem spolurozhodování Komise systematicky informuje a konzultuje Evropský parlament a Radu a zasílá jim předlohy strategických dokumentů týkajících se země, regionu a tématu.
Jestliže Rada rozhodne o změně statusu potenciálních kandidátských zemí na předvstupní kandidátské země během doby platnosti interinstitucionální dohody, reviduje Komise orientační víceletý rámec podle článku 4 nařízení, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci, aby zohlednila požadavky na výdaje spojené s touto změnou statusu, a výsledky revize sdělí Evropskému parlamentu a Radě.
Komise v předběžném návrhu rozpočtu předloží nomenklaturu, na jejímž základě zajistí výsady rozpočtového orgánu ve vztahu k vnějším akcím.
5. Prohlášení Komise k demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí
Komise se zavazuje, že bude s Evropským parlamentem a Radou pravidelně projednávat obsah předlohy strategických dokumentů týkajících se země, regionu a tématu a řádně zohlední stanovisko Evropského parlamentu při realizaci strategií.
Daný dialog zahrne debatu o přechodném období pro případné kandidáty, kteří chtějí získat předvstupní status, během doby platnosti interinstitucionální dohody.
6. Prohlášení k revizi finančního nařízení
V rámci revize finančního nařízení se orgány zavazují zdokonalit plnění rozpočtu a ve vztahu k občanům zvýšit viditelnost finančních prostředků Společenství a užitek z nich, aniž by byl zpochybněn pokrok dosažený přepracováním finančního nařízení v roce 2002. Orgány budou během závěrečné etapy jednání o revizi finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu usilovat i o vytvoření náležité rovnováhy mezi ochranou finančních zájmů, zásadou přiměřenosti správních výdajů a uživatelsky příznivými postupy.
Revize finančního nařízení bude provedena na základě upraveného návrhu Komise předloženého dohodovacím postupem zavedeným společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975 v tom duchu, který umožnil dosažení dohody v roce 2002. Orgány také usilují o úzkou a konstruktivní spolupráci mezi sebou při rychlém přijímání prováděcích pravidel, aby se zjednodušily postupy pro čerpání finančních prostředků za současného zabezpečení vysokého stupně ochrany finančních zájmů Společenství.
Evropský parlament a Rada jsou pevně odhodlány uzavřít jednání o finančním nařízení tak, aby mohlo pokud možno vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2007.
7. Prohlášení Komise k revizi finančního nařízení
Při revidování finančního nařízení se Komise zavazuje, že
– bude informovat Evropský parlament a Radu formou návrhu právního aktu, který považuje za nezbytný k tomu, aby se upustilo od ustanovení finančního nařízení, a své kroky zdůvodní,
– zajistí, aby se u významných legislativních návrhů a jejich podstatných změn provádělo pravidelně posouzení dopadu na právní předpisy a přitom se brala v úvahu zásada subsidiarity a proporcionality.
8. Prohlášení k novým finančních nástrojům
Evropský parlament a Rada vyzývají Komisi a Evropskou investiční banku (EIB), aby ve svých oblastech pravomoci předložily návrhy
Ø v souladu se závěry ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 na zvýšení kapacity EIB poskytovat úvěry a záruky na výzkum a vývoj až do výše 10 miliard EUR v období 2007 – 2013 za přispění EIB až do výše 1 miliardy EUR z rezerv na financování při sdílení rizika.
Ø na posílení nástrojů ve prospěch transevropských sítí a malých a středních podniků přibližně do výše úhrnné částky úvěrů 20 mld. EUR a záruk 30 miliard EUR za přispění EIB až do výše 0,5 miliardy EUR z rezerv pro transevropské sítě a do výše 1 miliardy EUR z rezerv na podporu konkurenceschopnosti a inovace.
9. Prohlášení Evropského parlamentu k dobrovolném modulaci
Evropský parlament bere na vědomí závěry Evropské rady z prosince roku 2005 týkající se dobrovolné modulace výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb společné zemědělské politiky na rozvoj venkova do výše 20 % a snížení výdajů souvisejících s trhem. Po vymezení podrobností těchto modulací v příslušných právních aktech Komisí bude Evropský parlament posuzovat proveditelnost daných ustanovení ve vztahu k zásadám EU, jako například pravidlům hospodářské soutěže a k dalším pravidlům. Evropský parlament si v současné době vyhrazuje právo zaujmout k výsledku procesu své stanovisko. Evropský parlament je toho názoru, že je vhodné posuzovat spolufinancování zemědělství v rámci přezkumu v letech 2008–2009.
10. Prohlášení Komise k dobrovolné modulaci
Komise bere na vědomí bod 62 závěrů ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 opravňující členské státy k převedení dodatečných částek pro výdaje související s trhem a přímé platby společné zemědělské politiky na rozvoj venkova až do maximální výše 20 % z částek, jež jim vzniknou v důsledků výdajů souvisejících s trhem a s přímými platbami.
Při vymezování podrobností této modulace v příslušných právních aktech bude Komise usilovat o umožnění dobrovolné modulace a zároveň se bude snažit zajistit, aby se do daného mechanismu promítla pokud možno nejpřesněji základní pravidla upravující politiku rozvoje venkova.
11. Prohlášení Evropského parlamentu k síti Natura 2000
Evropský parlament vyjadřuje obavy ze závěrů ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 týkající se snížení výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb společné zemědělské politiky a jeho dopadu na spolufinancování sítě Natura 2000 Společenstvím. Vyzývá Komisi, aby posoudila důsledky předmětných ustanovení před předložením nových návrhů. Evropský parlament považuje za žádoucí, aby byla dána přednost začlenění sítě Natura 2000 do strukturálních fondů a Fondu pro rozvoj venkova. Jakožto subjekt, který je součástí zákonodárné moci, si v současné době vyhrazuje právo zaujmout k výsledku procesu své stanovisko.
12. Prohlášení Evropského parlamentu k soukromému spolufinancování a k DPH ve vztahu k soudržnosti hospodářského růstu a zaměstnanosti
Evropský parlament bere na vědomí závěry ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 týkající se přechodného používání pravidla automatického zrušení závazku v roce n + 3. Evropský parlament vyzývá Komisi, aby při stanovení podrobností pro uplatňování tohoto pravidla v příslušných právních aktech zajistila společná pravidla platná pro soukromé spolufinancování a DPH ve vztahu k soudržnosti hospodářského růstu a zaměstnanosti.
13. Prohlášení Evropského parlamentu k financování v oblasti svobody, bezpečnosti a práva
Evropský parlament je toho názoru, že při sestavování předběžného návrhu rozpočtu by Komise měla pečlivě odhadnout plánované činnosti v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a že financování příslušných činností je třeba projednat v rámci postupů zakotvených v příloze II interinstitucionální dohody.
POSTUP
Název
Uzavření interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení
Číslo postupu
2006/2028(ACI)
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
AFCO 27.10.2005
Zpravodaj(ové) Datum jmenování
Sérgio Sousa Pinto 17.11.2005
Předchozí zpravodaj(ové))
Projednání ve výboru
22.2.2006
6.4.2006
Datum přijetí
25.4.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
0
11
0
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
James Hugh Allister, Jens-Peter Bonde, Richard Corbett, Jean-Luc Dehaene, Andrew Duff, Maria da Assunção Esteves, Ingo Friedrich, Bronisław Geremek, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jo Leinen, Íñigo Méndez de Vigo
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jacek Protasiewicz, György Schöpflin
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Datum předložení
26.4.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
