Ohlédnutí za plenárním zasedáním 18.-19. února 2009 v Bruselu
2009-02-23 - 11:31
Český prezident zpochybnil další prohlubování evropské integrace
Lisabonská smlouva by prohloubila „demokratický deficit” Unie, uvedl český prezident Václav Klaus v projevu v Evropském parlamentu, a ze stejného důvodu zpochybnil i úlohu samotného Parlamentu. Předseda EP v odpovědi označil návštěvu Václava Klause za „vyjádření různorodosti názorů v Evropě”, s tím, že „v demokracii je převažující názor většiny”. V „Parlamentu minulosti byste nemohl takový projev přednést”, zdůraznil. „Bez EP by Evropa byla v rukou byrokratů”, dodal předseda na závěr.
EP vyzývá k okamžitému zvýšení humanitární pomoci pro Gazu a k ukončení blokády
V návaznosti na rozpravu se vysokým představitelem pro společnou zahraniční a bezpečnostní situaci Javeirem Solanou, která se konala na úvod třetího plenárního zasedání v Bruselu, přijali poslanci společné usnesení o humanitární pomoci pásmu Gazy. EP jeho prostřednictvím žádá podrobné posouzení škod, jež utrpělo pásmo Gazy, a důkladné vyhodnocení potřeb zdejšího obyvatelstva. Poslanci vyzývají také k okamžitému zvýšení humanitární pomoci pro Gazu a k ukončení blokády.
EP přijal usnesení o domnělých aktivitách CIA v Evropě
V návaznosti na rozpravu s Komisí a Radou v zastoupení vicepremiéra Alexandra Vondry, která se konala na prvním únorovém plenárním zasedání, přijal Parlament společné usnesení o domnělém využití evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů. Poslanci jeho prostřednictvím odsuzují skutečnost, že Rada a členské státy i přes opakovanou žádost Parlamentu dosud nepodnikly žádné kroky k objasnění programu mimořádného vydávání.
EP přijal směrnici o sankcích vůči zaměstnavatelům nelegálních přistěhovalců
Evropský parlament přijal směrnici o sankcích vůči zaměstnavatelům nelegálních přistěhovalců. Ačkoli tato zpráva byla předložena již na prvním únorovém zasedání, bylo na žádost zpravodaje závěrečné hlasování odloženo. Směrnice zavádí sankce vůči zaměstnavatelům nelegálních imigrantů, a zabezpečuje nezákonným přistěhovalcům legální platové podmínky. U nejvážnějších případů žádají poslanci uplatnění trestních sankcí, a požadují, aby podniky nesly odpovědnost za nekalé praktiky subdodavatelů.
Vztahy EU-NATO: poslanci žádají užší spolupráci
Poslanci přijali zprávu, jejímž prostřednictvím zdůrazňují, že EU a NATO by se mohly vzájemně posílit tím, že by mezi sebou nesoutěžily a více spolupracovaly na operacích při zvládání krizí. Zpráva podporuje také zřízení stálého operačního štábu EU řízeného místopředsedou Evropské komise/vysokým představitelem, v jehož mandátu je mj. plánování a provádění vojenských operací EBOP. V dubnu 2009 proběhnou ve Štrasburku a v Kehlu oslavy 60. výročí NATO.
Posílená společná zahraniční a bezpečnostní politika: priorita EP
Poslanci v usnesení o výroční zprávě Rady o hlavních hlediscích a strategických rozhodnutích SZBP za rok 2007, kterou přijali na plenárním zasedání poměrem hlasů 535:71:51, žádají posílení společné zahraniční bezpečnostní politiky, a připomínají, že má-li být SZBP důvěryhodná a naplňovat očekávání občanů EU, musí jí být přiděleny finanční zdroje, které budou v souladu s jejími záměry a specifickými cíli.
EP pro silnou a účinnou zahraniční, bezpečnostní a obrannou politiku
Poslanci přijali zprávu, která poukazuje na to, že Evropská unie potřebuje k podpoře míru a mezinárodní bezpečnosti, obraně svých zájmů ve světě, ochraně bezpečnosti svých občanů, přispění ke skutečné mnohostrannosti, podpoře hájení lidských práv a demokratických hodnot po celém světě a udržení celosvětového míru rozvíjet svou strategickou autonomii prostřednictvím silné a účinné zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky.
Energetická účinnost: pro dosažení 20% cíle je třeba vyvinout větší úsilí
Poslanci EP přijali poměrem hlasů 616:24:17 zprávu z vlastního podnětu, jejímž prostřednictvím žádají, aby se cíl zvýšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020 stal právně závazným. Parlament rovněž žádá revizi směrnice z roku 2006 tak, aby stanovovala přísnější průběžné cíle, a navýšení prostředků určených na zvyšování energetické účinnosti stávajícího bytového fondu.
Poslanci EP pro zavedení evropského průkazu pro poskytovatele služeb
Podle zprávy, kterou přijal EP na plenárním zasedání, by evropský průkaz pro poskytovatele služeb mohl usnadnit mobilitu pracovníků v EU a přispět ke snadnějšímu poskytování služeb v jiném členském státě. Poslanci připomínají, že pro osoby, které chtějí pracovat v jiném členském státě, stále existují významné překážky spojené především s uznáním odborné kvalifikace. Žádají proto Komisi, aby posoudila, zda zavedení evropského průkazu by bylo přínosem nad rámec stávajících opatření.
EP: Ukončit lov velryb po celém světě
Poslanci podpořili zprávu Výboru pro rybolov, která požaduje ukončení lovu velryb pro vědecké účely, zachování celosvětového moratoria na komerční lov velryb a zákaz mezinárodního obchodování s produkty z velryb. Parlament rovněž žádá, aby bylo na vhodných místech po celém světě zřízeno více mořských chráněných oblastí, v nichž by se velrybám dostalo zvláštní ochrany, a vyzývají Radu, Komisi a členské státy, aby usilovaly o dosažení obecné shody v otázce lovu velryb. 20090218BRI49890
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
Instituce
Český prezident zpochybnil další prohlubování evropské integrace
2009-02-23 - 11:31
Lisabonská smlouva by prohloubila „demokratický deficit” Unie, uvedl český prezident Václav Klaus v projevu v Evropském parlamentu, a ze stejného důvodu zpochybnil i úlohu samotného Parlamentu. Předseda EP v odpovědi označil návštěvu Václava Klause za „vyjádření různorodosti názorů v Evropě”, s tím, že „v demokracii je převažující názor většiny”. V „Parlamentu minulosti byste nemohl takový projev přednést”, zdůraznil. „Bez EP by Evropa byla v rukou byrokratů”, dodal předseda na závěr. Český prezident Václav Klaus navštívil Evropský parlament, aby zde poprvé od svého zvolení do úřadu prezidenta republiky vystoupil na slavnostním plenárním zasedání v rámci probíhajícího českého předsednictví.
Českého prezidenta přivítal v plénu EP předseda Parlamentu Hans-Gert PÖTTERING . „Je nám velkým potěšením přivítat prezidenta České republiky při příležitosti českého předsednictví Rady EU v plénu Evropského parlamentu, kde jsou zastoupeni občané znovusjedocené Evropy” , uvedl. Předseda dále připomněl, že Česká republika vždy ležela v srdci Evropy a přispívala k jeho dějinám. V této souvislosti zmínil dva velké Evropany, kterými byli Karel IV. a Jiří z Poděbrad, jenž se již v roce 1462 zasloužil o ustanovení společenství států. „Vaše země je silným srdcem evropského myšlení a jednání” , zdůraznil.
Předseda Pöttering se dále vyjádřil pochvalně k českému předsednictví. „Vážíme si role České republiky v evropském projektu. Vážíme si úsilí českého předsednictví” , prohlásil. Premiér Mirek Topolánek, ale i vicepremiér Alexandr Vondra a ministr zahraničních věcí Karel Schwarzenberg prokázali podle jeho názoru obrovské odhodlání a sehráli velmi pozitivní roli. „Dnes ČR nese velkou odpovědnost za Unii” , zdůraznil.
Předseda dále poblahopřál k přijetí Lisabonské smlouvy v Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR. „Toto hlasování je důkazem odhodlání českého předsednictví pokračovat v ratifikačním procesu a přispět k úspěchu nové smlouvy, která řeší velké výzvy 21. století” , prohlásil. Evropský parlament si je vědom legislativních priorit českého předsednictví, a zapracoval je do svého programu.
Pokud jde o současnou hospodářskou krizi, předseda zdůraznil, že je třeba spolupracovat, aby bylo možné předejít protekcionismu. „Vkládáme velké naděje do českého předsednictví i do Vás, coby obhájce silného společného trhu” , uvedl.
Vyjádřil také pochopení pro české občany, kteří přikládají velký význam „spolupráci a jistým hodnotám, které se vyvíjely za posledních 50 let v EU” . V této souvislosti připomněl význam voleb do EP a podpořil výzvu prezidenta Klause, aby se občané těchto voleb zúčastnili.
Václav KLAUS na úvod svého projevu poděkoval za možnost vystoupit v Evropském parlamentu. Ačkoli Parlament navštívil již několikrát, ještě nikdy neměl možnost předstoupit před poslance. Poslední český prezident, který vystoupil v Parlamentu, byl Václav Havel čtyři roky před přistoupením ČR k Evropské unii.
Václav Klaus připomněl, že Česká republika si bude zanedlouho připomínat páté výročí svého přistoupení k Unii. „Bude si ho připomínat jako země, ve které – na rozdíl od některých jiných nových členských zemí – není pociťováno zklamání z nesplněných očekávání spojených s naším členstvím” , uvedl. Očekávání českých občanů byla totiž podle jeho názoru realistická. „Dobře jsme věděli, že vstupujeme do společenství vytvořeného a utvářeného lidmi, nikoli do jakési ideální konstrukce, vybudované bez autentických lidských zájmů, vizí, názorů, idejí” , dodal.
Česká republika interpretovala svůj vstup do Unie jako vnější potvrzení toto, že se opět stala standardní evropskou zemí, a na druhé straně své členství považovala za příležitost využívat výhod vysoce integrované Evropy a tomto procesu integrace se dále podílet. „Za vývoj v Evropské unii cítíme svůj díl odpovědnosti” , zdůraznil. Vstup do EU neměl a nemá pro ČR podle jeho názoru žádnou alternativu. Občané ČR vycházejí z toho, že evropská integrace má potřebné a důležité poslání. Tu on osobně chápe jako odstraňování zbytečných a pro lidskou svobodu a prosperitu kontraproduktivních bariér pohybu a jako „společnou péči o veřejné statky existující na úrovni kontinentu” . Domnívá se současně, že úsilí o uskutečnění těchto dvou záměrů „není a ani nebude nikdy uskutečněno” . Tyto bariéry naopak nadále přetrvávají, a to i na evropské úrovni. „Spíše jako řečnickou otázku se proto ptám, zda jste si – při každém svém hlasování – jisti, že rozhodujete o věci, o které je nutno rozhodovat právě v tomto sále a ne blíž k občanovi, tedy uvnitř jednotlivých evropských států?” , prohlásil.
Ačkoli členství České republiky v EU žádnou alternativu nemá, metody a formy evropské integrace podle jeho názoru naopak řadu možných a legitimních variant mají. „Považovat status quo, v dnešní době existující institucionální uspořádání EU, za navždy nekritizovatelné dogma, je omyl, který se bohužel stále více šíří, ač je v naprostém rozporu jak s racionálním uvažováním, tak s celou historií vývoje evropské civilizace” , uvedl. Domnívá se, že stejným omylem je také postup ke stále hlubší integraci členských států.
Připomněl dále, že institucionální uspořádání Unie není cílem samo o sobě, ale je prostředkem k dosažení skutečných cílů. Těmi jsou podle jeho slov „lidská svoboda a takové ekonomické uspořádání, které přináší prosperitu” . A tím je podle jeho názoru tržní ekonomika.
Pokud jde o systém rozhodování na evropské úrovni, podotkl, že tento systém je „něčím jiným než historií prověřenou a historií osvědčenou klasickou parlamentní demokracií” . Oproti národním parlamentům, kde existují zástupci vládní strany i opozice, je v Evropském parlamentu podle jeho slov „prosazována alternativa jen jedna a kdo uvažuje o alternativě jiné, je považován za odpůrce evropské integrace” .
Je rovněž přesvědčen, že vztah občanů členských států a představitelů Unie „není standardním vztahem voliče a politika, který jej reprezentuje” , a kromě toho mezi nimi existuje významná vzdálenost, větší, než jaká je uvnitř jednotlivých států. Toto uspořádání označil za „demokratický deficit a ztrátu demokratické accountability” . Návrhy obsažné v Lisabonské smlouvě by podle jeho názoru tento deficit ještě zvětšovaly.
Vzhledem k tomu, že podle jeho názoru neexistuje žádný evropský lid, „není řešením tohoto deficitu ani eventuální posilování role Evropského parlamentu” . Domnívá se, že „to by tento problém naopak zesilovalo a vedlo by to ještě k většímu pocitu odcizení občanů evropských zemí od unijních institucí” . (V tucho chvíli řada poslanců opustila jednací sál).
Václav Klaus dále prohlásil, že pokusy o urychlení a prohlubování integrace „mohou svými důsledky ohrozit všechno pozitivní, co bylo za poslední půlstoletí v Evropě dosaženo” . Unie by neměla podle jeho slov dopustit, aby občané členských zemí žili s rezignovaným pocitem, že „projekt evropské integrace není jejich projektem” .
Pokud jde o otázku prosperity, zdůraznil, že „dnešní ekonomický systém EU je systémem potlačovaného trhu a nepřetržitého posilování centrálního řízení ekonomiky” . K tomuto vývoji podle jeho slov přispívá i mylné interpretování příčin dnešní finanční a hospodářské krize: domnívá se, že toto krizi nezpůsobil trh, ale „politické manipulování trhu” .
Na závěr prohlásil, že celý svůj proslov přednesl „z pocitu odpovědnosti o demokratickou a prosperující budoucnost Evropy” .
„Vyslovil jste přání promluvit v Evropském parlamentu” , uvedl předseda Hans-Gert PÖTTERING v návaznosti na projev Václava Klause. „V Parlamentu minulosti byste určitě nemohl takový projev přednést” , zdůraznil. „Naštěstí však nyní žijeme v demokracii, kde každý může vyjádřil svůj názor. Jsme evropská rodina a v každé rodině existují různé názory a pohledy na věc” , dodal.
Předseda vyjádřil souhlas s názorem, že „jsme společenství lidí a každé společenství se vyznačuje tím, že existují výhody, síly, nevýhody a slabiny” . Evropa proto musí společně posilovat silné stránky. Otázka, zda přijímat rozhodnutí na evropské úrovni, by mohla být vznesena i na úrovni národní, kde je většina rozhodnutí přijímána na centrální, a nikoli regionální či místní úrovni. „Kdybychom nebyli důležitou institucí a kdybychom nepřispívali k Lisabonské smlouvě, byla by byrokracie rozhodující” , zdůraznil předseda.
Na závěr poděkoval Václavu Klausovi za jeho návštěvu, kterou označil za „vyjádření různorodosti názorů v Evropě” a evropské demokracie. Slavnostní zasedání 19. 2. 2009 Projev Václava Klause v plénu EP Zvuková nahrávka projevu Václava Klause v EP
CS
1
MULTIMEDIA
20090216MLT49503.pdf
CS
2
MULTIMEDIA
20090219MLT49972.mp3
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
Vnější vztahy
EP vyzývá k okamžitému zvýšení humanitární pomoci pro Gazu a k ukončení blokády
2009-02-23 - 11:31
V návaznosti na rozpravu se vysokým představitelem pro společnou zahraniční a bezpečnostní situaci Javeirem Solanou, která se konala na úvod třetího plenárního zasedání v Bruselu, přijali poslanci společné usnesení o humanitární pomoci pásmu Gazy. EP jeho prostřednictvím žádá podrobné posouzení škod, jež utrpělo pásmo Gazy, a důkladné vyhodnocení potřeb zdejšího obyvatelstva. Poslanci vyzývají také k okamžitému zvýšení humanitární pomoci pro Gazu a k ukončení blokády. Poslanci v usnesení, které přijali poměrem hlasů 488:5:19, připomínají, že humanitární krize v oblasti pásma Gazy již dosáhla nelidské úrovně, přičemž 88 % obyvatelstva je závislých na potravinové pomoci. Hraniční přechody mezi pásmem Gazy a okolními oblastmi jsou již 18 měsíců uzavřeny a embargo na pohyb osob a zboží brání v poskytování humanitární pomoci obyvatelstvu. Množství zboží, které je povoleno dovážet do pásma Gazy, přitom nedostačuje k uspokojení základních humanitárních potřeb.
Parlament proto vyzývá k okamžitému zvýšení humanitární pomoci znovu, k ukončení blokády pásma Gazy v souladu s Dohodou o pohybu a přístupu z listopadu 2005 a k okamžitému a trvalému otevření hraničních přechodů pro osoby i zboží.
Podrobné posouzení škod a obnova pásma Gazy
Parlament žádá také provedení podrobného posouzení škod, jež utrpělo pásmo Gazy, a důkladné vyhodnocení potřeb zdejšího obyvatelstva, která by mohla být použita jako východisko pro plány na obnovu. Poslanci v tomto ohledu připomínají, že finanční, hospodářská a sociální obnova pásma Gazy představuje základní prvek bezpečnosti v tomto regionu a pomoc by proto měla zahrnovat platby v hotovosti na pokrytí platů, důchodů a příspěvků pro nejzranitelnější osoby a rodiny. Parlament současně zdůrazňuje, že finanční podpora Evropské unie pro Palestince by neměla být znehodnocována neustálým ničením, jež mezi evropskou veřejností snižuje podporu projektů obnovy.
EP rovněž vyzývá Komisi, aby vypracovala komplexní přehled a vyhodnocení středně- a dlouhodobých perspektiv projektů obnovy v pásmu Gazy financovaných Evropskou unií v rámci mechanismu PEGASE a GŘ ECHO a jejich dopadu na rozpočet.
Mezinárodní konference dárců
Parlament se s ohledem na mezinárodní dárcovskou konferenci, jež se uskuteční dne 2. března v Káhiře, domnívá, že jakákoli udržitelná politika obnovy a rozvoje pásma Gazy potřebuje trvalé příměří, jež by bylo podpořeno znovuzahájením seriózních mírových jednání mezi Izraelci a Palestinci spolu s procesem palestinského národního usmíření.
Poslanci na závěr vyzývají ostatní dárce, aby na dárcovské konferenci přislíbili pomoc a aby dodrželi závazky, jež přijali v prosinci 2007 v Paříži na předcházející dárcovské konferenci.
Na úvod rozpravy vystoupil vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Javier SOLANA . V první řadě připomněl, že současná humanitární situace v oblasti pásma Gazy je žalostná. Unie proto musí hledat naléhavá řešení pro dopravu pomoci a snížení utrpení lidí a musí učinit vše pro ukončení konfliktu mezi Palestinou a Izraelem. „Parametry řešení jsou již dlouho známy, záleží na politické vůli je realizovat” , zdůraznil. Primárním cílem EU je vytvořit nezávislý a životaschopný stát, který by existoval vedle Izraele. K tomu by Unii mohla napomoci nová americká administrativa vedená Barackem Obamou a Hilary Clinton, která již vyjádřila svou vůli se do řešení konfliktu aktivně zapojit.
Při řešení krize na Blízkém východě zdůraznil také úlohu mezinárodního společenství, a zejména Ligy arabských států. Klíčová je však i vůle Izraele spolupracovat s mezinárodním společenstvím, i vůle Palestiny dospět k usmíření. „Doufám, že se otevřou hraniční přechody a dojde k dohodě mezi Palestinci” , prohlásil. Evropská unie je podle jeho slov připravena přispět konkrétně k trvale udržitelnému příměří, je ochotna vyslat pozorovatele do Rafy a pracovat tam, kde bude třeba. Bezprostředním úkolem je zajistit trvale udržitelné příměří, obnovit dodávky humanitární pomoci a otevřít přechody pro zboží a lidi. Pro další vývoj bude rovněž zásadně důležitý summit arabské ligy, který má obnovit jednotu arabských států.
Javier Solana se na závěr vyjádřil pochvalně k práci OSN a vyjádřil přesvědčení, že EU ji bude i nadále podporovat.
Představitelé politických skupin:
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) stejně jako pan Solana připomněl, že situace v Gaze se zhoršuje a populace trpí. „Každá dodávka humanitární pomoci je něčím téměř neuvěřitelným” , uvedl. Zdůraznil dále finanční podporu EU pro Palestinu: „V současné době se EU rozhodla dát 40 mil. EUR palestinským uprchlíkům” , připomněl. Nelze však podle jeho slov tolerovat, aby „rukojmím byla humanitární pomoc” , a proto je nutné co nejdříve otevřít hraniční přechody. Je také třeba zhodnotit škody na místě a připravit plán pro obnovu Gazy. Konference dárců, která se bude konat v Egyptě, však nebude mít podle jeho názoru žádný efekt, pokud obě strany nedospějí k trvale udržitelnému příměří. O to se musí zasadit všechny strany: Izrael, Palestina i Egypt.
Martin SCHULZ (PES, DE) na úvod prohlásil, že „neexistuje vojenské řešení, neexistuje řešení teroristickým násilím” . Rozhodující v blízkovýchodním mírovém procesu je podle jeho názoru dialog, a ten je velmi obtížný. Za naději označil novou americkou administrativu, která podle jeho slov představuje „zcela jiný konsensuální tým” . Dále si položil otázku ohledně budoucího vlivu nové izraelská vlády a Hizballáhu. Domnívá se, že stěžejní bude v tomto ohledu výsledek voleb v Íránu. Dále jménem své skupiny prohlásil, že podporuje vládu jednoty Palestiny. „Bez této vlády nelze mírový proces završit” , zdůraznil. Svůj díl odpovědnosti však musí přijmout také Hamás, který by měl prokázat, že je schopen dialogu.
Graham WATSON (ALDE, UK) připomněl, že tento konflikt není ničím novým, ale jedná se spíše o neustále se opakující schéma: provokace ze strany Hamásu a disproporční reakce ze strany Izraele. EU musí podle jeho slov pomoci při rekonstrukci Gazy. Potřebuje však záruky, že Izrael nebude ničit to, co bylo postaveno za evropské peníze. Proto je zapotřebí zaujmout nový přístup ve spolupráci s americkou administrativou. „Musíme stanovit dosažitelné podmínky, za nichž můžeme hovořit s oběma stranami” , zdůraznil. Otázkou zůstává, na jakém fóru by měl být tento dialog veden. V neposlední řadě uvedl, že je třeba vyšetřit údajné zločiny ze strany Izraele. „Pokud se Izrael těchto zločinů dopustil, měl by se z nich zodpovídat” , prohlásil na závěr.
Brian CROWLEY (UEN, IE) uvedl, že „současná humanitární situace v Gaze je velmi křehká” , přičemž oběti těchto konfliktů jsou stále tytéž: ženy, děti a civilisté, kteří nemají nic společného s paramilitárními skupinami a teroristy. Evropská unie proto musí trvat na tom, aby se konala jednání. To však bude podle jeho slov vyžadovat „odvážné kroky” .
Jill EVANS (Greens/EFA, UK) informovala o výsledcích cesty do Gazy, kterou uskutečnila jako členka delegace EP. Zdůraznila, že v oblasti panuje zoufalá humanitární situace, přičemž 90% lidí je závislá na pomoci OSN. Klíčem je podle jejího názoru otevření přechodů a zrušení blokády. Je také třeba zabránit dalšímu úmyslnému ničení škol a nemocnic a posílit diplomatické úsilí.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) uvedl, že když viděl utrpení lidí v Gaze, „nebyl na Evropu hrdý”. „Do jakých extrémů musí Izraelci zajít v nelidskostech, které páchají na Palestincích, aby Evropa reagovala?” , dotázal se. Poslední vojenská operace v Gaze je podle jeho názoru pouze „novou kapitolou na cestě násilí”. Na závěr vyjádřil názor, že Izrael se vydá mírovou cestou pouze tehdy, bude-li na něj vyvinut politický tlak.
Kathy SINNOTT (IND/DEM, IE) nehovořila jménem skupiny, neboť ta k situaci v Gaze nezaujala žádné stanovisko, ale sama za sebe. Stejně jako její předřečníci poukázala na utrpení civilního obyvatelstva v pásmu Gazy a na agresi ze strany Izraele. „My Evropané se chválíme za své úsilí, ale ve skutečnosti toho moc neděláme. Měli bychom na Izrael uvalit ekonomické sankce”, zdůraznila. Případně by měla být také pozastavena dohoda mezi EU a Izraelem. Na to však Unie nemá podle jejího názoru odvahu.
Jean-Marie LE PEN (NI, FR) se domnívá, že Evropa ani její vysoký představitel nemohou hrát roli prostředníka mezi Izraelem a Palestinci. „USA a Izrael bombardují a Evropané financují obnovu” - těmito slovy charakterizoval rozdělení úkolů mezi spojenci.
Další podrobnosti:
Thomas DUDRAP
Bezpečnost a obrana
(32-2) 28 44 524 (BRX)
(33-3) 881 74 005 (STR)
foreign-press@europarl.europa.eu Rozprava: 18. 2. 2009
Hlasování: 18. 2. 2009 Humanitární pomoc pásmu Gazy
CS
1
A
mailto:foreign-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
Spravedlnost a vnitřní věci
EP přijal usnesení o domnělých aktivitách CIA v Evropě
2009-02-23 - 11:31
V návaznosti na rozpravu s Komisí a Radou v zastoupení vicepremiéra Alexandra Vondry, která se konala na prvním únorovém plenárním zasedání, přijal Parlament společné usnesení o domnělém využití evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů. Poslanci jeho prostřednictvím odsuzují skutečnost, že Rada a členské státy i přes opakovanou žádost Parlamentu dosud nepodnikly žádné kroky k objasnění programu mimořádného vydávání. Podle zprávy zprávu dočasného výboru o domnělém využití evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů (TDIP) přepravovaly orgány USA osoby, jež byly uneseny v některých členských státech EU v rámci programu mimořádného vydávání osob, do Guantánama nebo do jiných států prostřednictvím vojenských letů nebo letů CIA, které často létaly nad územím EU a v některých případech uskutečnily v určitých členských státech EU mezipřistání.
Z této zprávy, která obsahuje 46 podrobných doporučení, rovněž vyplývá, že některé členské státy byly zapojeny do nezákonných převozů vězňů prováděných CIA nebo do zadržování těchto osob v Guantánamu a v „tajných věznicích“, jejichž existenci přiznal prezident Bush, případně že v této souvislosti s orgány USA aktivně či pasivně spolupracovaly. Poslanci v této souvislosti připomínají, že členské státy EU nesou politický, morální a právní díl odpovědnosti za převoz a zadržování osob uvězněných v Guantánamu a v tajných vazebních zařízeních.
Parlament v usnesení, které přijal na plenárním zasedání poměrem hlasů 334:247:86, odsuzuje skutečnost, že členské státy a Rada dosud nepodnikly žádné kroky k objasnění programu mimořádného vydávání osob a k uplatnění doporučení Evropského parlamentu. Poslanci proto vyzývají členské státy, Komisi a Radu, aby plně uskutečnily doporučení Evropského parlamentu, aby zahájily vyšetřování či spolupráci s příslušnými úřady, zveřejnily a zpřístupnily veškeré související informace.
Užší spolupráce EU-USA
EP vítá skutečnost, že prezident Obama vydal tři dekrety týkající se uzavření vazebního střediska v Guantánamu, rozpuštění vojenských soudů, ukončení mučení a uzavření tajných věznic v zahraničí. Poslanci nicméně zdůrazňují, že i nadále přetrvávají některé nejasnosti, pokud jde o omezené zachování programů pro vydávání osob a tajných vazebních zařízení, a věří, že otázka uzavření a zákazu využívání všech ostatních vazebních zařízení přímo či nepřímo spravovaných úřady USA na jejich území či v zahraničí bude vyjasněna.
Poslanci žádají delegaci komisaře pro spravedlnost, svobodu a bezpečnost, zástupců českého předsednictví a ko ordinátora EU pro boj proti terorismu, kteří uskuteční v březnu tohoto roku cestu do USA, aby otevřeli otázku mimořádného vydávání osob a tajných vazebných zařízení, neboť se jedná o vážná porušení mezinárodních a evropských právních předpisů v oblasti lidských práv.
Parlament na závěr vyzývá Evropskou unii, členské státy a úřady USA, aby zajistily, že boj proti terorismu bude do budoucna veden tak, aby při něm nedocházelo k porušování lidských práv, základních svobod, demokracie a právního státu.
Další informace:
Baptiste CHATAIN
Občanská svobody, spravedlnost, vnitřní věci
(32-2) 28 409 92 (BRX)
(33-3) 88 17 38 40 (STR)
(32) 498 98 35 90 (GSM)
libe-press@europarl.europa.eu
Rozprava: 4. 2. 2009
Hlasování: 19. 2. 2009 Údajné využití evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů
CS
1
A
mailto:libe-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
Přistěhovalectví
EP přijal směrnici o sankcích vůči zaměstnavatelům nelegálních přistěhovalců
2009-02-23 - 11:31
Evropský parlament přijal směrnici o sankcích vůči zaměstnavatelům nelegálních přistěhovalců. Ačkoli tato zpráva byla předložena již na prvním únorovém zasedání, bylo na žádost zpravodaje závěrečné hlasování odloženo. Směrnice zavádí sankce vůči zaměstnavatelům nelegálních imigrantů, a zabezpečuje nezákonným přistěhovalcům legální platové podmínky. U nejvážnějších případů žádají poslanci uplatnění trestních sankcí, a požadují, aby podniky nesly odpovědnost za nekalé praktiky subdodavatelů. Konečné hlasování o legislativním usnesení bylo odloženo na žádost zpravodaje Claudia FAVY (PES, IT), který požádal, aby k němu bylo doplněno prohlášení týkající se služeb subdodavatelů (článek 9 směrnice). Poté, co české předsednictví tuto otázku projednalo s ostatními členskými státy, Rada společné prohlášení podpořila a zprávu nyní přijal Evropský parlament.
Sankce vůči zaměstnavatelům a nikoli zaměstnancům Text, který předložila Evropská komise, by měl sloužit jako doplněk k dalším legislativním aktům, jako je směrnice o navracení nelegálních přistěhovalců a směrnice o zavedení „modré karty” pro vysoce kvalifikované přistěhovalce. Cílem těchto návrhů je posílit boj proti nelegální imigraci a připravit cesty pro imigraci legální. Směrnice „sankce” stanoví na evropské úrovni minimální tresty pro zaměstnavatele nelegálních přistěhovalců, jako jsou pokuty, zpětné vyplácení platů či zamítnutí přístupu k veřejným zakázkám, ať již na národní či evropské úrovni, až po dobu pěti let. Velmi vážné případy: poslanci navrhují zavedení trestních sankcí Za velmi vážné přestupky stanoví návrh směrnice trestní sankce. Jedná se zejména o opakované porušování právních předpisů, zaměstnávání velkého množství nelegálních přistěhovalců, pracovní podmínky hraničící s vykořisťováním, zaměstnávání osob, které se staly obětí obchodování s lidmi či zaměstnávání nezletilých. Zpětné vyplácení odměn musí být automatické Zaměstnavatel, který se dopustil přestupku, bude kromě toho povinen navrátit veškeré podpory, které získal v předchozím roce. Výše pokuty, jež mu bude uložena, bude odstupňována podle počtu nezákonných přistěhovalců, které zaměstnává. Dále bude muset zaplatit částku odpovídající výši sociálního zabezpečení a daní, jež by odvedl v případě, že by byl dotyčný přistěhovalec zaměstnán legálně, a případně také výlohy spojené s jeho návratem. Pokud zaměstnavatel ani zaměstnanec nebudou schopni prokázat, kdy zaměstnanec zahájil pracovní činnost, bude se automaticky předpokládat, že pracovněprávní vztah vznikl nejméně před třemi měsíci. Poslanci požadovali, aby zpětné vyplácení platů a odměn těmto zaměstnancům bylo prováděno automaticky, aniž by o něj museli žádat. Na žádost Parlamentu budou členské státy ukládat omezené sankce vůči osobám, které využívají služeb nezákonných imigrantů v domácnosti, pokud se však neprokáže, že pracovní podmínky nehraničily s vykořisťováním. Mechanismus pro podávání stížností Parlament dále žádá, aby členské státy zavedly mechanismy umožňující nelegálním přistěhovalcům podat stížnost. Třetí subjekty, které jmenuje daný členský stát, jako jsou asociace či odborová sdružení, by tak měly mít možnost ohlásit zaměstnavatele nelegálních přistěhovalců, aniž by riskovaly, že budou stíhány za poskytnutí pomoci nelegálně pobývajícímu příslušníkovi třetího státu. Nezákonní přistěhovalci, pakli budou spolupracovat při stíhání svých zaměstnavatelů, budou moci obdržet časově omezené pracovní povolení. Odpovědnost podniků za subdodavatele Pokud zaměstnavatel, který se dopustil přestupku, je subdodavatelem, bude část odpovědnosti nést také podnik, který využil jeho služeb. Pokud se prokáže, že vedení tohoto podniku si bylo vědomo nelegální situace pracovníka, který byl najat prostřednictvím subdodavatele, bude nést plnou odpovědnost. Poslanci kromě toho žádali, aby byly zveřejňovány seznamy zaměstnavatelů, kteří porušili ustanovení této směrnice. Pravidelné a účinné inspekce Členské státy by měly provádět pravidelné a účinné inspekce a kontroly zaměstnávání nelegálních přistěhovalců ze třetích zemí. Budou kromě toho povinny požadovat po zaměstnavatelích, aby řádně kontrolovali, zda jejich zaměstnanci jsou držiteli platného povolení k pobytu, a informovali příslušné úřady o smlouvách, jež uzavřeli s příslušníky třetích zemí. Z českých europoslanců vystoupila v rozpravě Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED), která se na rozdíl od autora zprávy se domnívá, že „problém se netýká jen nelegálních přistěhovalců ze třetích zemí, ale také mnoha milionů občanů Evropské unie, kteří pracují příležitostně v řadě oborů za plat, ze kterého neodvádějí daně, a jejich zaměstnavatel zase neodvádí pojištění” . Růst práce na černo tak podle jejího názoru „citelně narušuje hospodářskou soutěž” . Účinné opatření spatřuje ve snížení daňové zátěže lidské práce. Návrh na harmonizaci sankcí pro zaměstnavatele však podporuje, protože je přesvědčena, že „důsledné sankce postihující hlavně recidivující zaměstnavatele omezí dostupnost nelegální práce a tím i míru ilegálního přistěhovalectví a také sníží rozsah sociálního vyloučení, někdy až vykořisťování, občanů třetích zemí” . Povinnost pro zaměstnavatele, aby si ověřili pravost povolení k pobytu, však považuje za problematickou.
Richard FALBR (PES) v souvislosti s touto zprávou upozornil na problém související se současnou krizí, a to masové propouštění agenturních pracovníků z třetích zemí, z nichž se stávají nezákonní přistěhovalci. „Po propuštění se ocitají bez prostředků, a tak se stávají hračkou v rukou tzv. podnikatelů, kteří je využívají ještě horším způsobem, než činily agentury” , upozornil. Současně poukázal na „naprosto nedostatečné personální vybavení úřadů inspekcí práce v mnoha našich členských zemích” . Bez vybudování důkladně připravené a vybavené sítě inspektorů nelze podle jeho názoru žádné změny dosáhnout. V další řadě upozornil také na neochotu členských států jakýmkoli způsobem regulovat oblast sociálního zabezpečení. „Odvolávky na tradice, subsidiaritu a podobně působí v situaci, ve které jsou na území Evropské unie vystaveni pracující bezuzdnému vykořisťování, směšně a pokrytecky” , zdůraznil v tomto ohledu. Velmi proto přivítal návrh na ukládání sankcí pro zaměstnavatele nelegálních přistěhovalců.
Další informace:
Baptiste CHATAIN
Občanská svobody, spravedlnost, vnitřní věci
(32-2) 28 409 92 (BRX)
(33-3) 88 17 38 40 (STR)
(32) 498 98 35 90 (GSM)
libe-press@europarl.europa.eu
Claudio FAVA Skupina sociálních demokratů Itálie Spolurozhodování (první čtení)
Rozprava: 4. 2. 2009
Hlasování: 19. 2. 2009 Sankce vůči zaměstnavatelům státních příslušníků třetích zemí s nelegálním pobytem
CS
1
A
mailto:libe-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
Bezpečnost a obrana
Vztahy EU-NATO: poslanci žádají užší spolupráci
2009-02-23 - 11:31
Poslanci přijali zprávu, jejímž prostřednictvím zdůrazňují, že EU a NATO by se mohly vzájemně posílit tím, že by mezi sebou nesoutěžily a více spolupracovaly na operacích při zvládání krizí. Zpráva podporuje také zřízení stálého operačního štábu EU řízeného místopředsedou Evropské komise/vysokým představitelem, v jehož mandátu je mj. plánování a provádění vojenských operací EBOP. V dubnu 2009 proběhnou ve Štrasburku a v Kehlu oslavy 60. výročí NATO. Parlament prostřednictvím zprávy poslance Ari VATANENA (EPP-ED, FI) uznává důležitou úlohu NATO v bezpečnostní struktuře Evropy a vyjadřuje přesvědčení, že organizace budoucí kolektivní obrany EU by měla co nejvíce probíhat ve spolupráci s NATO.
Po zvolení nového prezidenta Spojených států narůstá na obou březích Atlantického oceánu konsenzus o klesající užitečnosti jaderných zbraní tváří v tvář současným hrozbám a začíná být pociťována naléhavá potřeba zmenšit velikost jaderných arzenálů v souladu se závazky o nešíření jaderných zbraní.
Nová bezpečnostní rizika, jako je mezinárodní terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, státy v úpadku, konflikty, jež uvízly na mrtvém bodě, organizovaný zločin, internetové hrozby, znehodnocování životního prostředí a s tím spojené ohrožení bezpečnosti, přírodní a jiné katastrofy vyžadují pevnější partnerství a pozornost zaměřenou na posílení klíčových schopností EU a NATO a lepší koordinaci v oblasti plánování, technologií, vybavení a školení.
Poslanci jsou přesvědčeni, že EU a NATO by se mohly vzájemně posílit tím, že by mezi sebou nesoutěžily a více spolupracovaly na operacích při zvládání krizí. Podporují také návrh francouzské vlády na vytvoření systematických kontaktů mezi generálními tajemníky NATO a Rady EU, zvláště aby se předešlo nedorozuměním v situacích, kdy EU a NATO působí společně v různých misích prováděných za stejným účelem a na stejném místě, jako v Kosovu a Afghánistánu.
Parlament konstatuje, že ujednání „Berlin Plus“, jež EU umožňuje přístup k prostředkům a kapacitám NATO, je zapotřebí zdokonalit, a umožnit tak oběma organizacím účinně poskytovat pomoc při současných krizích.
EP se domnívá, že je třeba, aby EU a NATO vyvíjely komplexní přístup ke zvládání krizí, a vyzývá proto EU, aby dále vysílala mise a zajišťovala přitom větší udržitelnost EBOP, a aby tak předcházela konfliktům, podporovala stabilitu a zmírnila situaci tam, kde je to zapotřebí, na základě společného konsenzu členských států EU nebo v rámci strukturované spolupráce.
Poslanci také podporují zřízení stálého operačního štábu EU řízeného místopředsedou Evropské komise/vysokým představitelem, v jehož mandátu je mj. plánování a provádění vojenských operací EBOP.
Soulad mezi členstvím v NATO a v EU
Z 27 členských států Unie 6 zemí není členy NATO (Rakousko, Kypr, Finsko, Irsko, Malta a Švédsko). Poslanci nicméně trvají na tom, že všechny členské státy EU se musí bez jakékoli diskriminace účastnit společných zasedání EU a NATO. Navrhují také, aby ti spojenci NATO, kteří jsou kandidáty na přistoupení k EU, byli více zapojováni do práce EBOP a Evropské obranné agentury.
Parlament vyjadřuje politování nad skutečností, že turecko-kyperský spor nadále těžce narušuje rozvoj spolupráce mezi EU a NATO, neboť Turecko na jedné straně odmítá povolit účast Kypru v misích EBOP, které zahrnují zpravodajskou činnost a zdroje NATO, na druhé straně pak Kypr nesouhlasí se zapojením Turecka do celkového rozvoje EBOP v míře, která by odpovídala vojenské váze Turecka a jeho strategickému významu pro Evropu a transatlantickou alianci.
Parlament proto žádá Kypr jako členský stát EU, aby přezkoumal svůj politický postoj ke členství v Partnerství pro mír, a vyzývají také členské státy NATO, aby nevyužily svého práva veta k tomu, aby zabránily členským státům EU stát se členy NATO.
Vztahy s Ruskem
Pokud jde o vztahy s Ruskem, poslanci se domnívají, že EU a NATO musí vést realistický a upřímný dialog s ruskou federací, včetně případného členství Ruska ve všech evropsko-atlantických strukturách, a to jakmile se Rusko stane skutečnou demokracií a odmítne vojenské hrozby jako nástroj politického nátlaku na své sousedy.
Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED), Libor ROUČEK (PES) a Vladimír REMEK (GUE/NGL).
Jana HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED) vyjádřila přesvědčení, že „návrat Francie do vojenských struktur NATO spolu s energií věnovanou evropské bezpečnostní a obranné politice je vynikající příležitost ke sladění evropské bezpečnostní strategie a možné nové strategie pro NATO” . Ratifikace Lisabonské smlouvy v Poslanecké sněmovně Parlamentu ČR podle jejího názoru „vytváří nový kvalitativní stupeň pro evropskou obranu a bezpečnost” . Je rovněž přesvědčena, že by mělo být zřízeno evropské společné velitelství a racionalizován evropský obranný trh. „Věnujme prostředky do vědy a výzkumu, do Evropské obranné agentury, vytvořme statut evropského vojáka, zamezme duplicitám a doslovně obejděme turecký syndrom” , vyzvala. Na závěr dodala, že EU by měla využít šance nové americké administrativy k opravdové spolupráci v Afghánistánu a v protiraketové obraně Evropy.
Libor ROUČEK ( PES) ve svém projevu hovořil o vztazích EU a Ruska. Je přesvědčen, že „utváření společné zahraniční a bezpečnostní politiky nelze provádět bez dialogu s Ruskem” . Domnívá se také, že do Evropské bezpečnostní agentury by mělo být v dialogu zahrnuto i Rusko. Vyzval proto Radu a Komisi, aby „přijaly konstruktivní a otevřený postoj k případným rozhovorům mezi Evropskou unií, Spojenými státy a Ruskem o obnovení transatlantického dialogu v oblasti bezpečnosti založeného na helsinském procesu”. Tyto rozhovory by přitom měly zahrnovat i diskuzi na téma protiraketové obrany. Domnívá se, že do této otázky by měla být mnohem více zapojena EU a neměla by dohodu ponechávat pouze na USA a Rusku.
Vladimír REMEK (GUE/NGL) připomněl jeden z aspektů zprávy, a to potřebu „využít bezpečnostní politiku v zájmu občanů Unie” . Zdůraznil v tomto ohledu, že je přitom naprosto opomíjen názor občanů na plánované budování nových cizích základen na území Evropské unie, konkrétně v Polsku a v České republice, kde nadále probíhají přípravy na umístění protiraketové základny, a to i přes odpor dvou třetin obyvatel. „Z Evropské unie dosud nezazněl jediný oficiální hlas na podporu zájmu občanů, pro které tu snad Evropská unie existuje” , zdůraznil. „Podle mne je v EU něco špatně, když se zájmy lidí neodrážejí v našich dokumentech, když jejich názory nemohou být v zájmu demokracie brány v úvahu. Nedivme se pak, že se lidé od politiky Unie odvracejí, neberou ji za svou anebo ji rovnou odmítají” , dodal na závěr.
Další informace:
Thomas DUDRAP
Bezpečnost a obrana
(32-2) 28 44 524 (BRX)
(33-3) 881 74 005 (STR)
foreign-press@europarl.europa.eu Ari VATANEN Skupina Evropské lidové strany (křesťanských demokratů) a Evropských demokratů Finsko Zpráva z vlastního podnětu
Rozprava: 18. 2. 2009
Hlasování: 19. 2. 2009 Úloha NATO v bezpečnostní struktuře EU
CS
1
A
mailto:foreign-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
Bezpečnost a obrana
Posílená společná zahraniční a bezpečnostní politika: priorita EP
2009-02-23 - 11:31
Poslanci v usnesení o výroční zprávě Rady o hlavních hlediscích a strategických rozhodnutích SZBP za rok 2007, kterou přijali na plenárním zasedání poměrem hlasů 535:71:51, žádají posílení společné zahraniční bezpečnostní politiky, a připomínají, že má-li být SZBP důvěryhodná a naplňovat očekávání občanů EU, musí jí být přiděleny finanční zdroje, které budou v souladu s jejími záměry a specifickými cíli. Parlament pevně věří, že Evropská unie může účinně jednat pouze v případě, že bude vystupovat jednotně, bude vybavena odpovídajícími nástroji a bude dále upevňovat spolupráci s OSN. Členové výborů pro zahraniční věci a obranu vnitrostátních parlamentů by měli být Evropským parlamentem vyzváni k pravidelným setkáním s cílem společně přezkoumávat hlavní vývoj SZBP, zdůrazňují poslanci ve zprávě, kterou vypracoval poslanec Jacek SARYUSZ-WOLSKI (EPP-ED, PL).
Pokud jde o finanční otázky, EP s politováním konstatuje, že rozpočet SZBP bojuje s vážným nedostatkem finančních prostředků, a připomíná, že má-li být SZBP důvěryhodná a naplňovat očekávání občanů EU, musí jí být přiděleny finanční zdroje, které budou v souladu s jejími záměry a specifickými cíli.
Parlament dále připomíná, že SZBP se musí zakládat na hodnotách, které ctí Evropská unie a její členské státy, zejména na demokracii, právním státu, úctě k lidské důstojnosti, lidským právům a základním svobodám, podpoře míru a účinného multilateralismu, a těmito hodnotami se řídit. EU také musí využít SZBP k boji za společné zájmy svých občanů, včetně jejich práva na život v míru a bezpečnosti v čistém životním prostředí a na diverzifikaci přístupu ke klíčovým zdrojům, jako je energie.
SZBP by se měla rovněž zaměřovat na podporu lidských práv, prosazování míru a bezpečnosti v sousedství Evropy a na celosvětové úrovni, na podporu účinného multilaterálního přístupu a dodržování mezinárodního práva, boj s terorismem, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, změnu klimatu a zabezpečení dodávek energie, protože tyto otázky představují největší problémy naší planety, a tak přímo souvisí s obavami evropských občanů, zdůrazňují poslanci.
Válka v Gruzii podle EP potvrzuje potřebu dále vypracovat v rámci revize EBS preventivní diplomatické postupy EU, které by měly doplnit vhodné nástroje zaměřené na předcházení krizím, zejména nástroj stability, pohotovostní plánování a spolehlivé dlouhodobé financování.
Nový transatlantický program
Parlament věří, že nadcházející měsíce poskytnou EU jedinečnou příležitost k tomu, aby ve spolupráci s novou vládou USA vypracovala nový transatlantický program, který se bude zabývat strategickými otázkami společného zájmu, jako je nová, celistvější a účinnější globální správa věcí veřejných založená na silnějších mnohostranných organizacích, finanční krize, vytvoření nového souboru euroatlantických institucí a rozvinutého a rozsáhlého transatlantického trhu, opatření proti změně klimatu, zajištění dodávek energie, podpora trvalého míru na Blízkém východě, situace v Íránu, Iráku a Afghánistánu, boj s terorismem a organizovaným zločinem a rozvojové cíle tisíciletí.
Klíčové otázky v oblasti bezpečnosti
EP připomíná, že stabilizace Kosova po dohodě o konečném statusu je zásadní pro dosažení stability v zemích západního Balkánu. Poslanci proto vítají konsenzus dosažený v Radě bezpečnosti OSN 26. listopadu 2008, který umožnil rozmístění jednotek EULEX v Kosovu, a naléhavě žádají Radu, aby ve spolupráci s misí OSN v Kosovu zajistila jasné pracovní vztahy a hladké předání mandátu mezi těmito dvěma misemi v oblasti právního státu.
Podporují také politické představitele Bosny a Hercegoviny v provádění dohody uzavřené dne 8. listopadu 2008 s cílem rychle splnit zbývající cíle a podmínky stanovené Radou pro nastolení míru pro přechod mandátu z Úřadu vysokého představitele na úřad zvláštního zástupce EU do poloviny roku 2009.
Východní partnerství
Parlament se domnívá, že nedávná krize v oblasti jižního Kavkazu jednoznačně prokázala potřebu silnějšího zastoupení EU ve východních sousedních zemích. Podporuje proto přístup, jenž zastává Komise ve svém sdělení o východním partnerství, jehož cílem je vytvořit rozsáhlou a rozvinutou zónu volného obchodu, postupně odstranit všechny překážky volného pohybu osob a spolupráci ve všech oblastech bezpečnosti, zejména pokud jde o zabezpečení dodávek energie. Toto partnerství mělo být podle EP spojeno se zdvojnásobením finanční pomoci EU a silným politickým rozměrem, jehož nedílnou součástí by měl být EURONEST, smíšené parlamentní shromáždění skládající se z poslanců Evropského parlamentu a parlamentů sousedních států.
Gruzie, Blízký východ, Demokratická republika Kongo, Latinská Amerika
Pokud jde o Gruzii, poslanci naléhavě žádají Radu, aby trvala na úplném provedení dohody o příměří a zajistila, že bude pozorovatelům EU udělen plný přístup do všech oblastí postižených konfliktem v souladu s mandátem EUMM.
Co se týče situace na Blízkém východě, Parlament je přesvědčen, že Evropská unie by měla v této oblasti zastávat silnou a jasnou politickou úlohu odpovídající finančním zdrojům, které uvolnila zejména pro řešení dramatické humanitární krize v Pásmu Gazy. Poslanci naléhavě vyzývají Radu, aby zvážila použití všech prostředků na podporu trvalého míru v tomto regionu, včetně vyslání mise EBOP (Evropské bezpečnostní a obranné politiky).
Parlament dále vyjadřuje znepokojení souvislosti s rostoucím násilím a konfliktem v Konžské demokratické republice (KDR), který by mohl vyústit v rozsáhlou humanitární krizi. Vyzývá proto všechny strany, včetně vládních jednotek, aby ukončily bezhlavé násilí a porušování lidských práv civilního obyvatelstva, aby se opětovně zapojily do mírových jednání zahájených v Gomě a Nairobi a podpořily program schválený Národním shromážděním Konžské demokratické republiky.
Poslanci na závěr připomínají návrh týkající se globálního partnerství a společné strategie ve vztazích mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou a žádají Radu a Komisi, aby podnikly aktivní kroky k dosažení tohoto ambiciózního cíle.
Další informace:
Thomas DUDRAP
Bezpečnost a obrana
(32-2) 28 44 524 (BRX)
(33-3) 881 74 005 (STR)
foreign-press@europarl.europa.eu Jacek SARYUSZ-WOLSKI Skupina Evropské lidové strany (křesťanských demokratů) a Evropských demokratů Polsko Zpráva z vlastního podnětu
Rozprava: 18. 2. 2009
Hlasování: 19. 2. 2009 Výroční zpráva (2007) o hlavních hlediscích a strategických rozhodnutích SZBP
CS
1
A
mailto:foreign-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
Bezpečnost a obrana
EP pro silnou a účinnou zahraniční, bezpečnostní a obrannou politiku
2009-02-23 - 11:31
Poslanci přijali zprávu, která poukazuje na to, že Evropská unie potřebuje k podpoře míru a mezinárodní bezpečnosti, obraně svých zájmů ve světě, ochraně bezpečnosti svých občanů, přispění ke skutečné mnohostrannosti, podpoře hájení lidských práv a demokratických hodnot po celém světě a udržení celosvětového míru rozvíjet svou strategickou autonomii prostřednictvím silné a účinné zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky. Poslanci prostřednictvím zprávy poslance Karla Von WOGAU (EPP-ED, DE), kterou přijali poměrem hlasů 482:111:55, uznávají, že EU musí navázat mnohostrannou spolupráci v mezinárodních organizacích, zejména v OSN, a prostřednictvím partnerství s dalšími klíčovými subjekty v souladu s Chartou OSN, zásadami Helsinského závěrečného aktu a Pařížskou chartou.
Parlament také znovu připomíná potřebu reformovat Organizaci spojených národů, aby byla schopná beze zbytku plnit své povinnosti a účinně jednat při nalézání řešení globálních výzev a v reakci na klíčové hrozby. EP vítá koncept „odpovědnosti chránit“ přijatý OSN v roce 2005 a koncept „bezpečnosti osob“, který je založen na upřednostnění jednotlivce, a nikoli státu.
Poslanci dále vyzývají k vytvoření autonomního a stálého operačního velitelství EU s kapacitou pro strategické plánování a vedení operací a misí EBOP. Politika společné obrany v Evropě vyžaduje integrované evropské ozbrojené síly, jež musí být následně vybaveny společnými zbraňovými systémy, aby byla zaručena jejich společná povaha a interoperabilita, zdůrazňuje EP.
Parlament rovněž podporuje myšlenku vytvoření Rady ministrů obrany s cílem zvýšit koherenci mezi různými politikami národní obrany, a posílit tak příslušné vnitrostátní příspěvky k EBOP.
Evropská bezpečnostní strategie
Parlament konstatuje, že EBS z roku 2003 upozorňuje na hlavní hrozby, které před Evropskou unií stojí: terorismus, šíření zbraní hromadného ničení, regionální konflikty, rozpad států a organizovaná trestná činnost.
Kromě výzev uvedených v EBS přijaté v roce 2003 k bezpečnostním zájmům Unie patří ochrana jejích občanů a jejích zájmů vně i uvnitř EU, bezpečnost jejích sousedů, ochrana vnějších hranic a kritických infrastruktur, zlepšení bezpečnosti kybernetického prostoru, zabezpečení dodávek energií a námořních cest, ochrana jejích vesmírných prostředků a ochrana proti následkům změny klimatu.
EP zdůrazňuje, že Evropská unie upřednostňuje v EBOP předcházení krizí, a navrhuje, aby byla EBS každých pět let, na začátku nového legislativního období EU, revidována.
Poslanci důrazně požadují, aby Evropská unie a její členské státy zaměřily své úsilí na společné kapacity, které mohou být využity pro obranné i bezpečnostní účely. V této souvislosti považují za velmi důležité zařízení pro satelitní zpravodajství, sledování a varování, bezpilotní vzdušné prostředky, vrtulníky a telekomunikační vybavení, stejně jako vzdušnou a námořní dopravu, a žádají, aby byla pro chráněné telekomunikace a způsoby ochrany kritické infrastruktury vytvořena společná technická norma.
Civilní a vojenské operace
Parlament v neposlední řadě žádá přijetí dalších iniciativ týkajících se společného výcviku a společných norem pro personál, který má být nasazen a spolupracovat v civilních a vojenských operacích, posílení součinnosti mezi ozbrojenými silami a civilními zaměstnanci členských států EU, koordinace výcviku souvisejícího s krizemi, výměnných programů mezi ozbrojenými silami v Evropě a otevírání armád občanům dalších členských států.
Další informace:
Thomas DUDRAP
Bezpečnost a obrana
(32-2) 28 44 524 (BRX)
(33-3) 881 74 005 (STR)
foreign-press@europarl.europa.eu Karl Von WOGAU Skupina Evropské lidové strany (křesťanských demokratů) a Evropských demokratů Německo Zpráva z vlastního podnětu
Rozprava: 18. 2. 2009
Hlasování: 19. 2. 2009 Evropská bezpečnostní strategie a EBOP
CS
1
A
mailto:foreign-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
Energetika
Energetická účinnost: pro dosažení 20% cíle je třeba vyvinout větší úsilí
2009-02-23 - 11:31
Poslanci EP přijali poměrem hlasů 616:24:17 zprávu z vlastního podnětu, jejímž prostřednictvím žádají, aby se cíl zvýšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020 stal právně závazným. Parlament rovněž žádá revizi směrnice z roku 2006 tak, aby stanovovala přísnější průběžné cíle, a navýšení prostředků určených na zvyšování energetické účinnosti stávajícího bytového fondu. Poslanci ve zprávě z vlastního podnětu, kterou vypracoval poslanec András GYÜRK (EPP-ED, HU), zdůrazňují, že Evropská unie v důsledku špatného hospodaření vyplýtvá nejméně 20 % své energie. Pokud by byl splněn cíl 20% úspory, spotřebovala by EU o 400 Mtoe (milionů tun ropného ekvivalentu) primární energie méně a emise CO 2 by se snížily o přibližně 860 Mt.
Zvýšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020: právně závazný cíl
Za účelem zvýšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020 by měly členské státy vypracovat národní plány pro energetickou účinnost. Parlament však vyjadřuje znepokojení nad tím, že prodlevy v předkládání plánů a obsah několika národních akčních plánů naznačují nedostatky, jež by mohly ohrozit dosažení energetické účinnosti a splnění cílů týkajících se ochrany klimatu EU.
Poslanci proto žádají Komisi, aby učinila cíl 20 % energetické účinnosti do roku 2020 právně závazným. Další dva cíle do roku 2020: snížení emisí skleníkových plynů o 20 % a zvýšení podílu obnovitelné energie o 20 % jsou již obsaženy v energeticko-klimatickém balíčku, který byl přijat v prosinci minulého roku.
Ambicióznější cíl než 9 % do roku 2016
Parlament žádá členské státy, aby si stanovily ambicióznější cíl pro úspory energie, než jaký uvádí směrnice z roku 2006 (9 % do roku 2016). Poslanci zdůrazňují, že za účelem zvýšení energetické účinnosti do roku 2020 nejméně o 20 % by si měly členské státy stanovit jasné průběžné cíle.
Energeticky účinné budovy
Vzhledem k tomu, že obytné budovy nabízejí potenciální úspory energie ve výši přibližně 27 %, měla by Komise výrazným způsobem zvýšit podíl strukturálních fondů a Fondu soudržnosti určený na zvyšování energetické účinnosti stávajícího bytového fondu.
Prioritou energetických politik v národních akčních plánech týkajících se odvětví obytných budov by se mělo podle EP stát zlepšení kvality obydlí, v nichž bydlí osoby s nízkým příjmem. Nepředvídatelnost cen paliv ekonomickou situaci těchto domácností totiž podstatně zhorší a může způsobit vážné sociální problémy. Poslanci rovněž žádají vytvoření požadavků na budovy s pozitivní energetickou bilancí na úrovni EU, které by mohly snížit náklady pro koncové spotřebitele.
Další informace:
Juliane KAMMER
Průmysl, výzkum a energetika
(32-2) 28 32602 (BRX)
(33-3) 88 17 40 05 (STR)
indu-press@europarl.europa.eu András GYÜRK Skupina Evropské lidové strany (křesťanských demokratů) a Evropských demokratů Maďarsko Zpráva z vlastního podnětu
Rozprava: 18. 2. 2009
Hlasování: 19. 2. 2009 Národní akční plány pro energetickou účinnost: první hodnocení
CS
1
A
mailto:indu-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
Volný pohyb služeb
Poslanci EP pro zavedení evropského průkazu pro poskytovatele služeb
2009-02-23 - 11:31
Podle zprávy, kterou přijal EP na plenárním zasedání, by evropský průkaz pro poskytovatele služeb mohl usnadnit mobilitu pracovníků v EU a přispět ke snadnějšímu poskytování služeb v jiném členském státě. Poslanci připomínají, že pro osoby, které chtějí pracovat v jiném členském státě, stále existují významné překážky spojené především s uznáním odborné kvalifikace. Žádají proto Komisi, aby posoudila, zda zavedení evropského průkazu by bylo přínosem nad rámec stávajících opatření. Poslanci prostřednictvím zprávy poslankyně Charlotte CEDERSCHIÖLD (EPP-ED, SV), kterou přijali poměrem hlasů 607:21:27, připomínají, že mobilita v EU je stále nízká: zatímco v jiném členském státě někdy žila a pracovala pouze 4 % pracovníků, v současné době v jiném členském státě žijí a pracují pouze 2 % pracovníků. Větší mobilita osob a služeb mezi členskými státy a jednotlivými oblastmi je přitom zásadním prvkem naplňování lisabonské agendy pro růst a zaměstnanost a může výrazným způsobem zvýšit produktivitu.
Parlament dále upozorňuje, že pro osoby, které chtějí pracovat v jiném členském státě, stále existují významné překážky. 20 % stížností, s nimiž se občané v roce 2007 obrátili na centra SOLVIT, se týkalo uznání odborné kvalifikace, která je vyžadována k vykonávání regulovaného povolání.
Podpora přeshraniční mobility
EP ve zprávě vyjadřuje podporu všem iniciativám, jejichž cílem je usnadnit přeshraniční mobilitu. Ta by totiž podle poslanců mohla přispět k účinnému fungování trhu služeb a k hospodářskému růstu v EU. Odvolávají se v tomto ohledu na směrnici z roku 2005, která se zmiňuje o zavedení profesního průkazu, který by „mohl usnadnit mobilitu pracovníků, a zejména urychlit výměnu informací mezi hostitelským členským státem a členským státem původu, měl by umožnit sledovat profesní životopis příslušníků povolání, kteří se usazují v různých členských státech, mohl by obsahovat informace o odborném vzdělání příslušníka povolání, jeho právním postavení, uložených sankcích, jež se týkají jeho povolání, a údaje o příslušném oprávněném orgánu”.
V současné době existuje řada iniciativ, které mají podnít mobilitu pracovníků mezi jednotlivými členskými státy. Jedná se zejména o EUROPASS (evropský životopis), EURES (portál pro mobilitu pracovníků) a evropský rámec kvalifikací (EQF). Poslanci se domnívají, že tyto iniciativy by měly být účinněji koordinovány a že dříve, než bude přijato rozhodnutí o zavedení evropského profesního průkazu, je nutné posoudit, jaký bude jeho přínos nad rámec stávajících opatření.
Komise by zejména měla posoudit, zda by tento průkaz mohl:
přispět k bezpečnosti občanů v případě kontaktu s poskytovatelem přeshraničních služeb;
vést ke zjednodušení administrativy a ke snížení nákladů;
motivovat k časově omezenému poskytování služeb vysoké kvality;
být prostředkem pro poskytování náležitých informací příjemcům služeb z hlediska zvýšení ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů a
být prostředkem pro poskytování náležitých informací zaměstnavatelům za účelem zjednodušení přeshraničního zaměstnávání.
Parlament připomíná, že ačkoli v neharmonizovaných nebo méně harmonizovaných povoláních se zavedení profesních průkazů jeví jako obtížné, neboť v jednotlivých členských státech existují různé předpisy, mohl by být i pro tyto profese výhodou, protože by měl informativní úlohu zejména pro zaměstnavatele a spotřebitele. V některých regulovaných a harmonizovaných povoláních (právníci, pracovníci ve zdravotnictví) přitom již podobný průkaz existuje nebo se připravuje.
Charakteristika evropského profesního průkazu
Pokud bude evropský profesní průkaz zaveden, měl by být podle EP co nejjednodušší a nejliberálnější, bez jakékoli nové byrokratické zátěže, neměl mít negativní vliv na přeshraniční mobilitu a měl by být využíván pouze jako doklad, že pracovník má právo se stěhovat a nikoli být podmínkou pro uplatnění tohoto práva.
Údaje uvedené na průkazu by přitom měly být spolehlivé, potvrzené a aktualizované příslušnými vnitrostátními orgány a financovat by jej měly samotné profese.
Další informace:
Cezary LEWANOWICZ
Vnitřní trh a ochrana spotřebitele
(32-2) 28 44659 (BRX)
(33-3) 881 74903 (STR)
imco-press@europarl.eu.int Charlotte CEDERSCHIÖLD Skupina Evropské lidové strany (křesťanských demokratů) a Evropských demokratů Švédsko Zpráva z vlastního podnětu
Hlasování: 19. 2. 2009 Evropský pracovní průkaz poskytovatelů služeb
CS
1
A
mailto:imco-press@europarl.eu.int
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
Rybolov
EP: Ukončit lov velryb po celém světě
2009-02-23 - 11:31
Poslanci podpořili zprávu Výboru pro rybolov, která požaduje ukončení lovu velryb pro vědecké účely, zachování celosvětového moratoria na komerční lov velryb a zákaz mezinárodního obchodování s produkty z velryb. Poslanci rovněž žádají, aby bylo na vhodných místech po celém světě zřízeno více mořských chráněných oblastí, v nichž by se velrybám dostalo zvláštní ochrany, a vyzývají Radu, Komisi a členské státy, aby usilovaly o dosažení obecné shody v otázce lovu velryb. Poslanci ve zprávě poslankyně Elspeth ATTWOOLL (ALDE, UK), kterou přijali poměrem hlasů 626:12:19, připomínají, že téměř každý čtvrtý druh kytovců je v současnosti považován za ohrožený, přičemž devět druhů figuruje na seznamu ohrožených nebo kriticky ohrožených druhů a stav mnoha druhů a populací je stále nejasný. Ačkoli u některých populací velryb došlo po zavedení moratoria k určité obnově, u jiných k ní nedošlo a není známo, zda jsou schopny přizpůsobit se měnícím se podmínkám životního prostředí.
Výjimky z platného moratoria
Platné moratorium se vztahuje pouze na komerční lov velryb. Kromě výjimky týkající se lovu velryb prováděného místními obyvateli existuje ještě výjimka vztahující se na lov velryb pro účely vědeckého výzkumu, pokud k němu bylo získáno zvláštní povolení, jež vydává stát, který tento výzkum provádí. Poslanci současně upozorňují, že k moratoriu na komerční odlov velryb nepřistoupili všichni členové IWC, a že tudíž tento odlov stále probíhá. Členy IWC je 20 z 27 členských států Unie.
Parlament vyzývá Radu, Komisi a členské státy podílející se na činnosti pracovní skupiny IWC, aby usilovaly o dosažení obecné shody v otázce lovu velryb.
Poslanci se domnívají, že tragická historie komerčního lovu velryb spolu s častým ohrožováním velrybí populace v současnosti (mimo jiné náhodnými úlovky při rybolovu, kolizemi s plavidly, celosvětovou změnou klimatu a nepříznivým působením hluku v oceánech), musí vést k tomu, aby EU koordinovaně a soudržně podporovala na klíčových mezinárodních fórech nejvyšší možnou úroveň ochrany velryb na celém světě.
Celosvětové moratorium na komerční lov velryb a lov velryb k vědeckým účelům
Parlament podporuje zachování celosvětového moratoria na komerční lov velryb a zákaz mezinárodního obchodování s produkty z velryb. Poslanci usilují také o ukončení „vědeckého lovu velryb“ a podporují určení dostatečně velkých oblastí oceánů a moří za přírodní rezervace, ve kterých bude veškerý lov velryb zakázán s časově neomezenou platností.
Připomínají v této souvislosti, že směrnice o přírodních stanovištích, kterou je určován postoj Společenství k otázkám spojeným s velrybami (a delfíny), neumožňuje obnovení jakéhokoli komerčního lovu velryb ve vodách EU.
Parlament uznává, že komunity, které se lovem velryb tradičně zabývají, potřebují tuto činnost v omezené míře vykonávat pro zajištění své obživy. Poslanci se nicméně domnívají, že by měl být kladen mnohem větší důraz na nalezení humánnějších metod usmrcování. Každý takový lov by se měl současně uskutečnit pouze v případě jasně stanovených kvót a měl by být regulován přísnými kontrolami.
Více mořských chráněných oblastí
EP rovněž požaduje, aby bylo na vhodných místech po celém světě zřízeno více mořských chráněných oblastí, v nichž by se velrybám dostalo zvláštní ochrany, a aby byla zavedena selektivnější rybolovná technika, aby nedocházelo k vedlejším úlovkům jiných druhů, zejména kytovců. Opatření na ochranu populace kytovců před důsledky změny klimatu, znečištění, lodní dopravy, používání rybolovné techniky, hluku v oceánu způsobeného člověkem (včetně ultrazvukových lokátorů, seismických průzkumů a hluku způsobeného plavidly) a před dalšími nebezpečnými faktory by však měla být podle EP přijímána i mimo tyto chráněné oblasti. Parlament se domnívá, že Komise by měla ještě před zavedením opatření celosvětového charakteru předložit další návrhy ohledně předcházení těmto rizikům ve vodách Společenství a v souvislosti s plavidly Společenství.
Poslanci na závěr zdůrazňují, že Komise by měla také stanovit revidovaný regulační rámec pro sledování velryb, který bude chránit hospodářské a sociální zájmy pobřežních regionů, v nichž je tato činnost provozována, a to s ohledem na její vývoj v poslední době.
Další informace:
Isabel NADKARNI
(32-2) 28 321 98 (BRX)
(33-3) 88 17 67 58
(32) 498 98 33 36
fish-press@europarl.europa.eu Elspeth ATTWOOLL Skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu Velká Británie Zpráva z vlastního podnětu
Hlasování: 19. 2. 2009 Postup Společenství v oblasti lovu velryb
CS
1
A
mailto:fish-press@europarl.europa.eu
CS
2
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
Instituce
Další příspěvky českých europoslanců
2009-02-23 - 11:31
Další příspěvky a projevy českých europoslanců, které byly předneseny na plenárním zasedání v Bruselu 18.-19. února 2009. Jednominutové projevy
Oldřich VLASÁK (EPP-ED) – Postupující hospodářská krize dopadá na všechny státy Evropské unie. Narůstající nezaměstnanost však v žádném případě není důvodem proto, abychom začali porušovat základní principy společného trhu. Rád bych se zde, na této půdě ohradil proti výrokům francouzského prezidenta Nikolase Sarkozyho, ve kterých vyzval k přestěhování francouzské značky Peugeot z továrny v Kolíně, v Čechách, zpět do Francie. Takové výroky politiků, kteří by chtěli v době krize ochraňovat a omezovat firmy, jsou zcela neospravedlnitelné. Pokusy o protekcionismus a uzavírání zemí do sebe nejsou žádoucí a ohrožují smysl Evropské unie.
Prezident pobočky Federální rezervní banky v Dallasu Richard Fisher řekl:
„Protekcionismus je pro ekonomiku jako dávka kokainu. Může vás povznést, ale je návykový a vede k ekonomické smrti.“ Zamysleme se nad tím, odolejme populistickým tlakům a neztrácejme tváří v tvář krizi hlavu. Dbejme na dodržování priorit českého předsednictví a prosazujme myšlenku otevřené Evropy bez bariér.
Úloha NATO v bezpečnostní struktuře EU
(V písemné formě) Daniel STROŽ (GUE/NGL) – Zásadně odmítám zprávu o evropské bezpečnostní strategii a evropské bezpečnostní a obranné politice v předloženém znění (A6-0032/2009). Tato zpráva je typickým projevem militarizace Evropské unie a důkazem toho, že v bezpečnostní sféře Unie mají vojenské prostředky a opatření nahrazovat, ba vytlačovat potřebná opatření politického charakteru. Řada závěrů a požadavků obsažených ve zprávě je v příkrém rozporu s tím, že Unie by měla být budována jako mírový projekt. Není divu, že občané EU, pokud mohou projevit své stanovisko, se staví proti Lisabonské smlouvě mimo jiné i pro zakotvení militaristického charakteru EU. Zcela scestné a nebezpečné je stanovisko obsažené ve zprávě, které na jedné straně hovoří o bezpečnostních zájmech EU a na druhé straně kritizuje Rusko za hájení jeho zcela legitimních bezpečnostních zájmů na Kavkaze.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218BRI49890 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
