P7_TA-PROV(2011)0421
Dohled nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a posílení koordinace hospodářských politik ***I
A7-0178/2011
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik ( KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD) )
(Řádný legislativní postup: první čtení)
Evropský parlament
, –
s ohledem na návrh Komise předložený Parlamentu a Radě ( KOM(2010)0526 ),
–
s ohledem na čl. 294 odst. 2 a čl. 121 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C7-0300/2010 ),
–
s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrženému právnímu základu,
–
s ohledem na čl. 294 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,
–
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.
,
–
s ohledem na články 55 a 37 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a na stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci ( A7–0178/2011 ),
1.
přijímá níže uvedený postoj v prvním čtení Tento postoj nahrazuje pozměňovací návrhy přijaté dne 23. června 2011 (Přijaté texty P7_TA(2011)0291 ).
;
2.
vyzývá Komisi, aby věc znovu postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3.
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vnitrostátním parlamentům.
P7_TC1-COD(2010)0280
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 28. září 2011 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011, kterým se mění nařízení (ES) č. 1466/97 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 121 odst. 6 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky
Úř. věst. C 150, 20.5.2011, s. 1.
,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem Postoj Evropského parlamentu ze dne 28. září 2011.
,
vzhledem k těmto důvodům: (1)
Koordinace hospodářských politik členských států v rámci Unie podle Smlouvy o
fungování Evropské unie (Smlouva o fungování EU)
by měla vést k souladu s hlavními zásadami stabilních cen, zdravých veřejných financí a měnových podmínek a udržitelné platební bilance.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu původně sestával z nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1.
, nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 6.
a usnesení Evropské rady ze dne 17. června 1997 o Paktu o stabilitě a růstu Úř. věst. C 236, 2.8.1997, s. 1.
. Nařízení (ES) č. 1466/97 a (ES) č. 1467/97 byla v roce 2005 změněna nařízeními (ES) č. 1055/2005 a (ES) č. 1056/2005. Navíc došlo k přijetí zprávy Rady ze dne 20. března 2005 o „Zdokonalení provádění Paktu o stabilitě a růstu“.
(3)
Cílem Paktu o stabilitě a růstu jsou zdravé veřejné finance jakožto prostředek posilující podmínky pro stabilitu cen a silný udržitelný růst založený na finanční stabilitě
, což napomůže k dosažení cílů Unie v oblasti udržitelného růstu a zaměstnanosti
.
(4)
Preventivní složka Paktu o stabilitě a růstu ukládá členským státům povinnost dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet jej a za tímto účelem předložit program stability a konvergenční program.
(4a)
Pro preventivní složku Paktu o stabilitě a růstu by byly přínosem přísnější formy dohledu, aby byl zajištěn soulad s rámcem Unie pro rozpočtovou koordinaci a jeho dodržování v členských státech.
(5)
Je třeba dále
rozvíjet na vnitrostátní úrovni i na úrovni Unie
obsah programů stability a konvergenčních programů a
postup
jejich posuzování v závislosti na zkušenostech získaných při provádění Paktu o stabilitě a růstu.
(5a)
Rozpočtové cíle v programech stability a konvergenčních programech by měly jasně zohledňovat opatření přijatá v souladu s hlavními směry hospodářských politik, se zásadami politik zaměstnanosti členských států a Unie a obecně s národními programy reforem.
(5b)
Programy stability a konvergenční programy by měly být předloženy a posouzeny dříve, než budou přijata klíčová rozhodnutí o vnitrostátních rozpočtech na následující roky. Proto je třeba pro předkládání programů stability a konvergenčních programů stanovit konkrétní lhůtu. S ohledem na specifika rozpočtového roku ve Spojeném království by pro termín pro předkládání jeho konvergenčních programů měla být stanovena zvláštní ustanovení.
(5c)
Komise by měla hrát v rámci postupu posíleného dohledu důraznější úlohu, pokud jde o hodnocení jednotlivých členských států, sledování, mise, doporučení a varování.
(5d)
Zkušenosti získané a chyby učiněné v prvním desetiletí fungování hospodářské a měnové unie ukazují, že je třeba v Unii zlepšit správu ekonomických záležitostí, která by se měla zakládat na větší zainteresovanosti členských států na společně dohodnutých pravidlech a politikách a na pevnějším rámci dohledu nad vnitrostátními hospodářskými politikami na úrovni Unie.
(5e)
Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by měl vycházet z několika vzájemně propojených a harmonizovaných politik pro udržitelný růst a zaměstnanost, především ze strategie Unie pro růst a zaměstnanost, se zvláštním důrazem na rozvoj a posilování vnitřního trhu, podporu mezinárodního obchodu a konkurenceschopnosti, účinný rámec pro prevenci a nápravu nadměrných schodků veřejných financí (Pakt o stabilitě a růstu), pevný rámec pro předcházení makroekonomické nerovnováze a pro její nápravu, minimální požadavky týkající se rozpočtových rámců členských států a přísnější regulaci a kontrolu finančního trhu, včetně makroobezřetnostního dohledu ze strany Evropské rady pro systémová rizika.
(5f)
Pakt o stabilitě a růstu a celý rámec správy ekonomických záležitostí doplňují a podporují strategii Unie pro růst a zaměstnanost. Z tohoto propojení jednotlivých prvků by však neměly plynout výjimky z ustanovení Paktu o stabilitě a růstu.
(5g)
Posílení správy ekonomických záležitostí by mělo zahrnovat užší a včasnější zapojení Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů. Evropský parlament uznává, že jeho protějšky v rámci tohoto dialogu jsou evropské orgány a jejich zástupci, současně však může příslušný výbor EP členskému státu, jehož se týká doporučení Rady podle čl. 6 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, nabídnout možnost zúčastnit se výměny názorů. Účast dotčeného členského státu je dobrovolná.
(5h)
Programy stability, konvergenční programy a národní programy reforem by měly být vypracovány jednotným způsobem a harmonogram jejich předkládání by měl být sladěn. Tyto programy by měly být předkládány Radě a Komisi a měly by být zveřejněny.
(5i)
Cyklus dohledu nad politikou a její koordinace začíná v rámci evropského semestru na začátku roku horizontálním přezkumem, v rámci něhož Evropská rada na základě informací od Komise a Rady stanoví hlavní problémy, s nimiž se potýká Unie a eurozóna, a poskytne strategické pokyny k politikám. Dále se s dostatečným předstihem před zahájením diskusí v Evropské radě na začátku ročního cyklu dohledu uskuteční diskuse v Evropském parlamentu. Od členských států se očekává, že při sestavování programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem zohlední horizontální pokyny Evropské rady.
(5j)
Pro posílení zainteresovanosti jednotlivých států na naplňování Paktu o stabilitě a růstu by měly být vnitrostátní rozpočtové rámce plně harmonizovány s cíli mnohostranného dohledu v Unii, a zejména se semestrem.
(5k)
V souladu s právními a politickými ustanoveními každého členského státu by vnitrostátní parlamenty měly být řádně zapojeny do semestru a do sestavování programů stability, konvergenčních programů a národních programů reforem s cílem zvýšit transparentnost, zainteresovanost a odpovědnost v souvislosti s přijímanými rozhodnutími.
V
případě potřeby budou v rámci semestru vedeny konzultace s Hospodářským a finančním výborem, Výborem pro zaměstnanost a Výborem pro sociální ochranu. V případě potřeby budou v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU a vnitrostátními právními a politickými ustanoveními v rámci semestru zapojeny v souvislosti s hlavními politickými otázkami příslušné zainteresované strany, zejména sociální partneři.
(6)
Dodržování střednědobého rozpočtového cíle v rámci rozpočtových pozic by mělo členským státům umožnit zajistit si dostatečnou rezervu vůči referenční hodnotě 3 % HDP,
zajistit tak udržitelné veřejné finance či
dosáhnout rychlého vývoje směrem k udržitelnosti a
zároveň zachovat
prostor pro volnější nakládání s rozpočtem, zejména s ohledem na potřeby veřejných investic.
Střednědobý rozpočtový cíl by měl být pravidelně aktualizován na základě společně dohodnuté metodiky náležitě zohledňující rizika explicitních i implicitních závazků pro veřejné finance, jak je zakotveno v cílech Paktu o stabilitě a růstu.
(7)
Povinnost dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet jej je třeba začít účinně uplatňovat upřesněním zásad
pro postupné dosažení střednědobého cíle
.
Tyto zásady by měly mj. zajistit, aby neplánované příjmy, zejména příjmy přesahující běžně očekávané příjmy z hospodářského růstu, byly použity ke snížení dluhu.
(8)
Povinnost dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle a udržet jej by měla platit shodně pro zúčastněné i
nezúčastněné
členské státy ▌.
(9)
Dostatečný pokrok k naplnění střednědobého rozpočtového cíle by měl být vyhodnocován na základě celkového posouzení, v němž je jako základní měřítko použito strukturální saldo, včetně analýzy výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů. Z toho pohledu by
tempo růstu veřejných výdajů za normálních okolností
nemělo přesáhnout referenční
střednědobé tempo
potenciálního
růstu HDP
, dokud nebude dosaženo střednědobého rozpočtového cíle
,
přičemž
nárůst přesahující tuto normu
by měl být
kompenzován diskrečním navýšením veřejných příjmů a diskreční snížení příjmů
by mělo být
kompenzováno snížením výdajů.
Referenční střednědobé tempo potenciálního růstu HDP by se mělo vypočítávat na základě společně dohodnuté metodiky. Komise zveřejní metodu výpočtu těchto projekcí a výsledné referenční střednědobé tempo potenciálního růstu HDP. Měla by se zohledňovat potenciálně velmi vysoká variabilita investičních výdajů, zejména v případě malých členských států.
(9a)
V případě členských států, jejichž zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo jež čelí výrazným rizikům z hlediska udržitelnosti celkového zadlužení, by měla být stanovena rychlejší cesta k postupnému dosažení střednědobých rozpočtových cílů.
(10)
Dočasný odklon od
cesty k postupnému dosažení střednědobého cíle
by měl být umožněn
, pokud je způsoben neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo
v případě ▌závažného hospodářského útlumu v
eurozóně nebo v EU jako celku
, kdy je nutné podpořit hospodářskou obnovu
, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu
.
Při povolení dočasného odklonu od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k jeho postupnému dosažení by mělo být rovněž zohledněno provádění významných strukturálních reforem, přičemž je třeba zachovat rezervu vzhledem k referenční hodnotě schodku. Zvláštní pozornost by měla být v této souvislosti věnována systémovým důchodovým reformám, kde by odklon měl odrážet přímé dodatečné náklady na přesměrování příspěvků z veřejně spravovaného do plně fondově financovaného pilíře. Opatření, kterými se majetek plně fondově financovaného pilíře převádí zpět do veřejně spravovaného pilíře, by měla být považována za jednorázová a dočasná, a neměla by tak být zahrnuta ve strukturálním saldu používaném pro posouzení pokroku k dosažení střednědobého rozpočtového cíle.
(11)
V případě výrazného odklonu od
cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle
by
Komise měla dotyčnému členskému státu zaslat
varování
, po němž by do jednoho měsíce následovalo přezkoumání situace Radou
a ▌doporučení
týkající se nezbytných úprav
.
Doporučení by mělo pro nápravu tohoto odklonu stanovit lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců. Dotyčný členský stát by měl Radě podat zprávu o provedených opatřeních. Nepřijme-li dotyčný členský stát odpovídající opatření ve lhůtě stanovené Radou, měla by Rada přijmout rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření, a podat zprávu Evropské radě. Je důležité, aby bylo včas konstatováno, že určitý členský stát nepřijal odpovídající opatření, a to zejména v případě, že tento stav nadále trvá. Komise může zároveň Radě doporučit, aby přijala revidovaná doporučení. Komise může v případě potřeby vyzvat ECB, aby se zúčastnila kontrolní mise v členských státech eurozóny a členských státech ERM II. Komise podá Radě zprávu o výsledcích mise a případně může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.
(11a)
Pravomoc přijmout individuální rozhodnutí konstatující nesplnění doporučení, která přijala Rada na základě čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a která zavádějí politická opatření v případech, kdy se určitý členský stát výrazně odchýlil od cesty k postupnému dosažení střednědobého cíle, by měla být svěřena Radě. Součástí koordinace hospodářských politik členských států vedené v Radě v souladu s ustanoveními čl. 121 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou také tato individuální rozhodnutí, která představují ucelený dohled nad plněním uvedených doporučení přijatých Radou na základě čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU. Pozastavení hlasovacích práv členů Rady zastupujících členské státy, jejichž měnou není euro, při přijímání rozhodnutí Rady konstatující nesplnění doporučení určených členskému státu, jehož měnou je euro, na základě čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU je přímým důsledkem skutečnosti, že uvedené rozhodnutí je nedílnou součástí dohledu nad plněním uvedeného doporučení, a ustanovení čl. 139 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, které v případě takových doporučení vyhrazuje hlasovací právo členským státům, jejichž měnou je euro.
(12)
Aby byl zajištěn soulad s rámcem fiskálního dohledu Unie pro zúčastněné členské státy, měl by být na základě článku 136 Smlouvy o fungování EU zaveden zvláštní donucovací mechanismus pro případy, kdy dojde k ▌výraznému odklonu od
cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle
.
(13)
Odkazy použité v nařízení (ES) č. 1466/97 by měly zohlednit nové číslování článků Smlouvy o fungování EU.
(14)
Nařízení (ES) č. 1466/97 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1
Nařízení (ES) č. 1466/97 se mění takto:
-1.
Článek 1 se nahrazuje tímto:
Článek 1
Toto nařízení stanoví pravidla týkající se obsahu, předkládání, posuzování a sledování programů stability a konvergenčních programů v rámci mnohostranného dohledu ze strany Rady a Komise s cílem včas předejít vzniku nadměrných schodků veřejných financí a posílit dohled nad hospodářskými politikami a jejich koordinaci, a tím podporovat dosažení cílů Unie v oblasti růstu a zaměstnanosti
1.
Článek 2 se nahrazuje tímto:
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení
se rozumí:
a)
'zúčastněnými členskými státy' členské státy, jejichž měnou je euro
;
b)
‚nezúčastněnými členskými státy‘
členské státy jiné než ty, jejichž měnou je euro.‚
.
1a.
Vkládá se nový oddíl, který zní:
'ODDÍL 1-A
EVROPSKÝ SEMESTR PRO KOORDINACI HOSPODÁŘSKÝCH POLITIK
Článek 2-a
1.
S cílem zajistit užší koordinaci hospodářských politik a trvalou konvergenci hospodářské výkonnosti členských států bude Rada provádět mnohostranný dohled jako nedílnou součást evropského semestru pro koordinaci hospodářských politik v souladu s cíli a požadavky uvedenými ve Smlouvě o fungování Evropské unie (Smlouvy o fungování EU).
2.
Semestr zahrnuje:
a)
definování hlavních směrů hospodářských politik členských států a Unie (hlavní směry hospodářských politik) a dohled nad jejich prováděním v souladu s čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU;
b)
definování a přezkum provádění hlavních zásad zaměstnanosti, které musí být zohledněny členskými státy v souladu s čl. 148 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (hlavní zásady zaměstnanosti);
c)
předkládání a posuzování programů stability a konvergenčních programů členských států v souladu s ustanoveními tohoto nařízení;
d)
předkládání a posuzování národních programů reforem členských států, které podporují strategii Unie pro růst a zaměstnanost a které byly sestaveny v souladu se zásadami uvedenými v bodech a) a b) a v souladu s obecnými pokyny určenými členským státům, jež vydaly Komise a Evropská rada na začátku ročního cyklu dohledu;
e)
dohled za účelem předcházení makroekonomické nerovnováze a její nápravy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. .../2011 ze dne ...
+
Úř. věst: vložte prosím číslo a datum nařízení.
o prevenci a nápravě makroekonomické rovnováhy*.
3.
S cílem zajistit včasné a integrované politické poradenství o makrofiskálních a makrostrukturálních politických záměrech vydá Rada v průběhu semestru po posouzení těchto programů a na základě doporučení Komise zpravidla pokyny členským státům a využije v plném rozsahu právní nástroje podle článků 121 a 148 Smlouvy o fungování EU a podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č. .../2011
++
Úř. věst.: vložte prosím číslo nařízení.
+
[o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy].
Než členské státy přijmou klíčová rozhodnutí o vnitrostátních rozpočtech na následující roky, zohlední řádně při vypracovávání svých hospodářských a rozpočtových politik a politik zaměstnanosti pokyny, které obdržely. Komise by měla sledovat dosažený pokrok.
Nejedná-li členský stát podle pokynů, které obdržel, může to vést k:
a)
dalším doporučením, aby přijal konkrétní opatření;
b)
varování ze strany Komise podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU;
c)
opatřením podle tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1467/97 a nařízení (EU) .../2011
++
[o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy].
Komise bude podrobně sledovat provádění uvedených opatření a v rámci tohoto sledování může vysílat kontrolní mise podle článku -11 tohoto nařízení.
4.
Evropský parlament bude do semestru řádně zapojen s cílem zvýšit transparentnost, zainteresovanost a odpovědnost v souvislosti s přijímanými rozhodnutími, zejména prostřednictvím hospodářského dialogu vedeného podle článku 2-ab tohoto nařízení. V případě potřeby budou v rámci semestru vedeny konzultace s Hospodářským a finančním výborem, Výborem pro zaměstnanost a Výborem pro sociální ochranu. V případě potřeby budou v souladu s ustanoveními Smlouvy o fungování EU a vnitrostátními právními a politickými ustanoveními v rámci semestru zapojeny v souvislosti s hlavními politickými otázkami příslušné zainteresované strany, zejména sociální partneři.
Předseda Rady a předseda Komise, a případně i předseda euroskupiny, podávají každoročně v souladu s článkem 121 Smlouvy o fungování EU Evropskému parlamentu a Evropské radě zprávu o výsledcích mnohostranného dohledu. Tyto zprávy by měly být součástí hospodářského dialogu uvedeného v článku 2-ab tohoto nařízení.
_____
* Úř. věst. L …
1b.
Vkládá se nový oddíl, který zní:
ODDÍL 1-Aa
HOSPODÁŘSKÝ DIALOG
Článek 2-ab
1.
Pro posílení dialogu mezi orgány Unie, především mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí, a pro zajištění větší transparentnosti a odpovědnosti může příslušný výbor Evropského parlamentu vyzvat předsedu Rady a předsedu Komise, a případně předsedu Evropské rady nebo euroskupiny, aby se zúčastnili diskuse ve výboru o:
a)
informacích, které výboru poskytla Rada o hlavních směrech hospodářských politik podle čl. 121 odst. 2 Smlouvy o fungování EU;
b)
obecných pokynech určených členských státům, které vydala Komise na začátku ročního cyklu dohledu;
c)
veškerých závěrech Evropské rady ohledně orientace hospodářských politik v souvislosti s evropským semestrem;
d)
výsledcích mnohostranného dohledu prováděného podle tohoto nařízení;
e)
veškerých závěrech Evropské rady ohledně orientace mnohostranného dohledu a jeho výsledků;
f)
jakémkoli přezkumu provádění mnohostranného dohledu na konci evropského semestru;
g)
doporučeních Rady určených členským státům v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU v případě závažného odchýlení a o zprávě předložené Radou Evropské radě, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 tohoto nařízení;
2.
Očekává se, že se Rada bude zpravidla řídit doporučeními a návrhy Komise; není-li tomu tak, veřejně vysvětlí svůj postoj.
3.
Příslušný výbor Evropského parlamentu může členskému státu, jehož se týká doporučení Rady podle čl. 6 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, nabídnout možnost zúčastnit se výměny názorů.
4.
Komise a Rada pravidelně informují Evropský parlament o uplatňování tohoto nařízení.
1c.
Článek 2a se nahrazuje tímto:
Každý členský stát má diferencovaný střednědobý cíl pro svou rozpočtovou situaci. Tyto střednědobé rozpočtové cíle specifické pro jednotlivé státy se mohou odklánět od požadavku na téměř vyrovnaný nebo přebytkový stav a současně stanovit dostatečnou rezervu, pokud jde o míru schodku veřejných financí ve výši 3 % HDP. Střednědobé rozpočtové cíle zajišťují udržitelnost veřejných financí či rychlý pokrok směrem k jejich udržitelnosti, přičemž umožňují volnější nakládání s rozpočtem, především pokud jde o potřebné veřejné investice.
S přihlédnutím k uvedeným faktorům tedy pro členské státy, které přijaly euro, a pro členské státy ERM II existuje vymezené rozmezí střednědobých rozpočtových cílů stanovených konkrétně pro jednotlivé země v cyklicky očištěném vyjádření a bez jednorázových a dočasných opatření pohybující se mezi -1 % HDP a vyrovnaným nebo přebytkovým stavem.
Střednědobý rozpočtový cíl se reviduje každé tři roky. Střednědobý rozpočtový cíl členského státu může být dále revidován v případě, že je prováděna strukturální reforma s výrazným dopadem na udržitelnost veřejných financí.
Dodržování střednědobého rozpočtového cíle je zahrnuto do vnitrostátních střednědobých rozpočtových rámců v souladu s čl. 6 odst. 1 směrnice Rady 2011/.../EU ze dne ...
+
Úř. věst: vložte prosím číslo a datum směrnice.
o požadavcích na rozpočtové rámce členských států*.
______________________
* Úř. věst. L …
2.
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto: 1.
Každý zúčastněný členský stát předkládá Radě a Komisi pravidelně podle článku 121 Smlouvy o fungování EU informace potřebné k mnohostrannému dohledu v podobě stabilizačního programu, který poskytuje základ pro
udržitelnost veřejných financí, jež vede k cenové stabilitě, silnému udržitelnému růstu a
vytváření pracovních míst.
b)
v odstavci
2 se
písmena a), b) a c) nahrazují tímto
:
a)
střednědobý rozpočtový cíl a cestu k postupnému dosažení tohoto cíle pro saldo veřejných financí v procentuálním vyjádření k HDP, očekávaný vývoj poměru veřejného dluhu, plánovaný vývoj růstu veřejných výdajů,
včetně přidělení odpovídajících prostředků na tvorbu hrubého fixního kapitálu, zejména při zohlednění podmínek a kritérií pro zjištění růstu výdajů podle čl. 5 odst. 1,
plánovaný vývoj růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky a vyčíslení plánovaných diskrečních opatření na straně příjmů;
aa)
informace o implicitních závazcích souvisejících se stárnutím obyvatelstva a podmíněných závazcích, jako jsou státní záruky, které mohou mít potenciálně velký dopad na účty vládních institucí;
ab)
informace o souladu mezi programem stability a hlavními směry hospodářských politik a národním programem reforem;
b)
hlavní prognózy očekávaného hospodářského vývoje a důležitých ekonomických proměnných vztahujících se k plnění programu stability, jako jsou veřejné investiční výdaje, růst reálného hrubého domácího produktu (HDP), zaměstnanost a inflace;
c)
kvantitativní vyhodnocení přijímaných nebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky k dosažení cílů programu, obsahující analýzu nákladů a přínosů významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé
příznivé účinky na rozpočet
,
mimo jiné
zvýšením
udržitelného
potenciálního růstu;„
;
ba)
vkládá se nový odstavec, který zní:
'2a.
Program stability je založen na nejpravděpodobnějším makrofiskálním scénáři nebo na obezřetnějším scénáři. Makroekonomické a rozpočtové prognózy se srovnávají s nejaktuálnějšími prognózami Komise a v případě potřeby s prognózami dalších nezávislých subjektů. Případné podstatné rozdíly mezi zvoleným makrofiskálním scénářem a prognózou Komise jsou popsány a odůvodněny, zejména pokud se úroveň či růst externích prognóz výrazně liší od hodnot, jež uvádějí prognózy vypracované Komisí.
Přesná povaha informací uvedených v písmenech a), aa), b), c) a d) je uvedena v harmonizovaném rámci vytvořeném Komisí ve spolupráci s členskými státy.
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto: 3.
Informace o vývoji salda veřejných financí a poměru veřejného dluhu, růstu veřejných výdajů, plánovaném vývoji růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky,
náležitě kvantifikovaných
plánovaných diskrečních opatřeních na straně příjmů a o hlavních hospodářských předpokladech uvedených v odst. 2 písm. a) a b) se předkládají každoročně a zahrnují předcházející rok, běžný rok a nejméně tři následující roky.
4.
Každý program obsahuje informace o tom, v jakém stádiu v rámci vnitrostátních postupů se nachází, především zda byl s daným programem seznámen vnitrostátní parlament, zda měl vnitrostátní parlament příležitost projednat stanovisko Rady k předchozímu programu nebo případně jakékoli doporučení či varování a zda parlament program schválil.
3.
Článek 4 se nahrazuje tímto:
Článek 4
1.
Stabilizační programy budou předkládány každoročně v
dubnu, pokud možno do poloviny dubna a nejpozději
do 30. dubna. ▌
2.
Členské státy své stabilizační programy zveřejní.‚
.
4.
Článek 5 se nahrazuje tímto:
‚Článek 5
1.
Na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru Rada v rámci mnohostranného dohledu podle článku 121
Smlouvy o fungování EU
posoudí střednědobé rozpočtové cíle předložené dotčenými členskými státy v
jejich programech stability
, posoudí, zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, přesvědčivé, zda je cesta k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle vhodná
, včetně zvážení souvisejícího vývoje míry zadlužení,
a zda jsou opatření přijímaná nebo navrhovaná pro dodržování této cesty dostatečná k tomu, aby bylo střednědobého rozpočtového cíle dosaženo v průběhu cyklu.
Při hodnocení cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle Rada a
Komise přezkoumají
, zda dotyčný členský stát dosahuje odpovídajícího ročního zlepšení svého cyklicky očištěného rozpočtového salda, bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP, které se požaduje pro splnění střednědobého rozpočtového cíle daného státu. U členských států, které
se potýkají s mírou
zadlužení
přesahující 60 % HDP nebo s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti celkového zadlužení
, Rada a
Komise přezkoumají
, zda je roční zlepšení cyklicky očištěného rozpočtového salda bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření vyšší než 0,5 % HDP. Rada a
Komise berou
v úvahu, zda je úsilí o rychlejší tempo vyvíjeno v hospodářsky příznivém období, přičemž v hospodářsky nepříznivých obdobích může být vyvíjené úsilí menší.
Zohledněny by měly být zejména neplánované příjmy a výpadky příjmů.
Dostatečný pokrok k naplnění střednědobého rozpočtového cíle se vyhodnocuje na základě celkového posouzení, v němž je strukturální saldo použito jako základní měřítko, včetně analýzy výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů.
▌Rada a
Komise za tímto účelem posoudí, zda je
vývoj růstu veřejných výdajů v kombinaci s účinky opatření přijímaných nebo plánovaných na straně příjmů v
souladu s následujícími podmínkami
:
a)
u členských států, které dosáhly střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů
referenční
střednědobé tempo
potenciálního
růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů;
b)
u členských států, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů tempo pod hranicí
referenčního
střednědobého tempa
potenciálního
růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů. Míra, o kterou tempo růstu veřejných výdajů zaostává za
referenčním
střednědobým tempem
potenciálního
růstu HDP, je nastavena takovým způsobem, aby bylo zajištěno postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle;
c)
u členských států, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, je
diskreční snížení položek veřejných příjmů ▌kompenzováno buď snížením výdajů, nebo diskrečním zvýšením jiných položek veřejných příjmů, případně obojím.
Ze sumy výdajů se vyloučí výdaje na úroky, výdaje na programy EU plně kompenzované příjmy z prostředků EU a nediskreční změny výdajů na dávky v nezaměstnanosti.
Překročení referenční střednědobé hodnoty u růstu výdajů se nepovažuje za porušení doporučené hodnoty, pokud je plně kompenzováno zvýšením příjmů založeným právními předpisy.
Referenční střednědobé tempo potenciálního růstu HDP se určí na základě výhledových projekcí a zpětných odhadů. Tyto projekce jsou
pravidelně
aktualizovány
.
Komise zveřejní metodu výpočtu těchto projekcí a výsledné referenční střednědobé tempo potenciálního růstu HDP.
Při definování cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro členské státy, které tohoto cíle ještě nedosáhly, a povolením dočasného odklonu od tohoto cíle pro členské státy, které jej již dosáhly, za podmínky, že bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku a že se během programového období předpokládá návrat stavu rozpočtu na úroveň střednědobého rozpočtového cíle, zohlední Rada
a Komise
provádění významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé
příznivé účinky na rozpočet
,
mimo jiné zvýšením udržitelného
potenciálního růstu, které tedy mají prokazatelný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
Zvláštní pozornost je věnována reformám důchodového systému zavádějícím vícepilířový systém, který zahrnuje povinný plně fondově financovatelný pilíř. Členské státy, které takové reformy provádějí, se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebo od cíle samotného mohou odchýlit, přičemž by odchylka měla odrážet
částku přímého dodatečného dopadu reformy na saldo veřejných financí
, za podmínky, že ▌zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku.
Rada a
Komise
dále
přezkoumají
, zda obsah stabilizačního programu usnadňuje dosažení trvalé a
skutečné
konvergence v rámci eurozóny a užší koordinaci hospodářských politik a zda jsou hospodářské politiky dotčených členských států v souladu s hlavními směry hospodářských politik a
se zásadami zaměstnanosti
členských států a Unie.
V případě neobvyklé události, kterou dotyčný členský stát nemůže ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí
, nebo v obdobích ▌závažného hospodářského útlumu v
eurozóně nebo v Unii jako celku
může být členským státům povoleno dočasně se odklonit od cesty k
postupnému dosažení střednědobého cíle uvedeného
ve
třetím
pododstavci
, a to pod podmínkou, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu
.
2.
Rada a
Komise přezkoumají
stabilizační program do tří měsíců od předložení. Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Rada v případě potřeby
zaujme k
programu stanovisko. Jestliže Rada v souladu s článkem 121 Smlouvy o fungování EU usoudí, že cíle a obsah programu by měly být posíleny se zvláštním zřetelem k cestě k
postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle
, vyzve ve svém stanovisku dotyčný členský stát, aby program upravil.‚
.
5.
Článek 6 se nahrazuje tímto:
‚Článek 6
1.
Jako součást mnohostranného dohledu podle čl. 121 odst. 3
Smlouvy o fungování EU sledují
Rada a
Komise
provádění stabilizačních programů na základě informací poskytovaných zúčastněnými členskými státy a na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru, zejména za účelem odhalení současných nebo očekávaných závažných odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k postupnému dosažení tohoto cíle█.
2.
V případě
zjištění
závažného odchýlení od c
esty k postupnému dosažení střednědobého cíle uvedeného
v čl. 5 odst. 1
třetím
pododstavci tohoto nařízení a za účelem zabránění vzniku nadměrného schodku
zašle
Komise v souladu s čl. 121 odst. 4
Smlouvy o fungování EU
dotyčnému členskému státu█ varování.
Do jednoho měsíce ode dne přijetí včasného varování uvedeného v prvním pododstavci Rada přezkoumá situaci a na základě doporučení Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 přijme doporučení ohledně nezbytných politických opatření. V tomto doporučení stanoví lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Pokud se Komise ve svém varování domnívá, že situace je obzvláště závažná a vyžaduje bezodkladné kroky, zkrátí se lhůta na tři měsíce. Na návrh Komise Rada toto doporučení zveřejní.
Ve lhůtě stanovené Radou v doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU podá dotyčný členský stát Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení.
Pokud dotyčný členský stát ve lhůtě stanovené v doporučení Rady uvedeném v druhém pododstavci vhodná opatření nepřijme, Komise neprodleně doporučí Radě, aby kvalifikovanou většinou přijala rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření. Komise zároveň může Radě doporučit, aby přijala revidované doporučení o nezbytných politických opatřeních podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.
Nepřijme-li na doporučení Komise Rada rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření, a dotčený členský stát současně stále nepřijal vhodná opatření, doporučí Komise Radě jeden měsíc po svém předchozím doporučení, aby přijala rozhodnutí konstatující, že nebylo přijato žádné účinné opatření. Toto rozhodnutí se považuje za přijaté Radou, pokud Rada nerozhodne prostou většinou o jeho zamítnutí do deseti dnů od jeho přijetí Komisí. Komise zároveň může Radě doporučit, aby přijala revidované doporučení o nezbytných politických opatřeních podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.
Při přijímání rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření, uvedeného ve čtvrtém a pátém pododstavci hlasují pouze ti členové Rady, kteří zastupují členské státy, jejichž měnou je euro, a při přijímání svého rozhodnutí Rada jedná bez ohledu na hlas člena Rady zastupujícího dotčený členský stát.
Rada zašle Evropské radě formální zprávu o příslušných přijatých rozhodnutích.
3.
Odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k jeho postupnému dosažení se vyhodnotí na základě celkového posouzení, v němž je jako základní měřítko použito strukturální saldo, včetně analýzy výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů, jak je vymezeno v čl. 5 odst. 1.
Při posouzení, zda je odchýlení závažné, se zohlední zejména tato kritéria:
U členského státu, který nesplnil střednědobý rozpočtový cíl, se při posuzování změny strukturálního salda posoudí, zda odchýlení činí nejméně 0,5 % HDP v jediném roce nebo nejméně v průměru 0,25 % HDP ročně ve dvou po sobě následujících letech; při posuzování vývoje výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů se posoudí, zda celkový dopad odchýlení na saldo veřejných financí činí alespoň 0,5 % HDP v jednom roce nebo kumulativně za dva po sobě jdoucí roky.
Odchýlení
vývoje výdajů
se
nepovažuje za závažné
, pokud dotyčný členský stát ▌překonal střednědobý rozpočtový cíl s přihlédnutím k
možnosti významných neplánovaných příjmů a
rozpočtové plány předložené ve stabilizačním programu neohrožují dosažení tohoto cíle v průběhu programového období.
Odchýlení se rovněž nemusí brát v úvahu
, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo
v případě ▌závažného hospodářského útlumu v
eurozóně nebo v EU jako celku, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu
.‚
.
6.
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto: ‚1.
Každý
nezúčastněný
členský stát ▌předkládá Radě a Komisi pravidelně podle článku 121 Smlouvy o fungování EU informace potřebné k mnohostrannému dohledu v podobě konvergenčního programu, který poskytuje základ pro
udržitelnost veřejných financí, jež vede k cenové stabilitě, silnému udržitelnému růstu a
vytváření pracovních míst.
b)
v odstavci
2 se
písmena a), b) a c) nahrazují tímto
:
a)
střednědobý rozpočtový cíl a cestu k postupnému dosažení tohoto cíle pro saldo veřejných financí v procentuálním vyjádření k HDP, očekávaný vývoj poměru veřejného dluhu, plánovaný vývoj růstu veřejných výdajů,
včetně přidělení odpovídajících prostředků na tvorbu hrubého fixního kapitálu, zejména při zohlednění podmínek a kritérií pro zjištění růstu výdajů podle čl. 9 odst. 1,
plánovaný vývoj růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky a vyčíslení plánovaných diskrečních opatření na straně příjmů, střednědobé cíle měnové politiky, vztah těchto cílů ke stabilitě cen a směnných kurzů a k dosažení trvalé konvergence;
aa)
informace o implicitních závazcích souvisejících se stárnutím populace a podmíněných závazcích, jako jsou státní záruky, které mohou mít potenciálně velký dopad na účty vládních institucí;
ab)
informace o souladu mezi konvergenčním programem, hlavními směry hospodářských politik a národním programem reforem;
b)
hlavní prognózy očekávaného hospodářského vývoje a důležitých ekonomických proměnných vztahujících se k plnění konvergenčního programu, jako jsou veřejné investiční výdaje, růst reálného hrubého domácího produktu (HDP), zaměstnanost a inflace;
c)
kvantitativní vyhodnocení přijímaných nebo navrhovaných rozpočtových opatření a jiných opatření hospodářské politiky k dosažení cílů programu, obsahující analýzu nákladů a přínosů významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé
příznivé účinky na rozpočet
,
mimo jiné
zvýšením potenciálního
udržitelného
růstu;„
;
ba)
vkládá se nový odstavec, který zní:
'2a.
Konvergenční program je založen na nejpravděpodobnějším makrofiskálním scénáři nebo na obezřetnějším scénáři. Makroekonomické a rozpočtové prognózy se srovnávají s nejaktuálnějšími prognózami Komise a v případě potřeby s prognózami dalších nezávislých subjektů. Případné podstatné rozdíly mezi zvoleným makrofiskálním scénářem a prognózou Komise jsou popsány a odůvodněny, zejména pokud se úroveň či růst externích prognóz výrazně liší od hodnot, jež uvádějí prognózy vypracované Komisí.
Přesný charakter informací uvedených v odst. 2 písm. a), aa), b), c) a d) je objasněn v harmonizovaném rámci vytvořeném Komisí ve spolupráci s členskými státy.
c)
odstavec 3 se nahrazuje tímto: 3.
Informace o vývoji salda veřejných financí a poměru veřejného dluhu, růstu veřejných výdajů, plánovaném vývoji růstu veřejných příjmů při zachování stávající politiky,
náležitě kvantifikovaných
plánovaných diskrečních opatřeních na straně příjmů a o hlavních hospodářských předpokladech uvedených v odst. 2 písm. a) a b) se předkládají každoročně a zahrnují předcházející rok, běžný rok a nejméně tři následující roky.
4.
Každý program obsahuje informace o tom, v jakém stádiu v rámci vnitrostátních postupů se nachází, především zda byl s daným programem seznámen vnitrostátní parlament, zda měl vnitrostátní parlament příležitost projednat stanovisko Rady k předchozímu programu nebo případně jakékoli doporučení či varování a zda parlament program schválil.
7.
Článek 8 se nahrazuje tímto:
Článek 8
1.
Konvergenční programy budou předkládány každoročně v
dubnu, pokud možno do poloviny dubna a nejpozději
do 30. dubna.
2.
Členské státy své konvergenční programy zveřejní.‚
.
8.
Článek 9 se nahrazuje tímto:
‚Článek 9
1.
Na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru Rada v rámci mnohostranného dohledu podle článku 121
Smlouvy o fungování EU
přezkoumá střednědobé rozpočtové cíle předložené dotčenými členskými státy v
jejich konvergenčních programech
, posoudí, zda jsou hospodářské předpoklady, na nichž je program založen, věrohodné, zda je cesta k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle vhodná
, včetně zvážení souvisejícího vývoje míry zadlužení,
a zda jsou opatření přijímaná nebo navrhovaná pro dodržování této cesty dostatečná k tomu, aby bylo střednědobého rozpočtového cíle dosaženo v průběhu cyklu a aby bylo dosaženo trvalé konvergence.
Při hodnocení cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle
berou
Rada a
Komise
v úvahu, zda je úsilí o rychlejší tempo vyvíjeno v hospodářsky příznivém období, přičemž v hospodářsky nepříznivých obdobích může být vyvíjené úsilí menší.
Zohledněny by měly být zejména neplánované příjmy a výpadky příjmů. U
členských států, které
se potýkají s mírou
zadlužení
přesahující 60 % HDP
nebo s
výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti celkového zadlužení
, Rada a
Komise přezkoumají
, zda je roční zlepšení cyklicky očištěného rozpočtového salda bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření vyšší než 0,5 % HDP. U členských států ERM II Rada a
Komise přezkoumají
, zda dotyčný členský stát dosahuje odpovídajícího ročního zlepšení svého cyklicky očištěného salda, bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, o doporučenou hodnotu 0,5% HDP, které se požaduje pro splnění střednědobého rozpočtového cíle daného státu.
Dostatečný pokrok k naplnění střednědobého rozpočtového cíle se vyhodnocuje na základě celkového posouzení, v němž je strukturální saldo použito jako základní měřítko, včetně analýzy výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů.
▌Rada a
Komise za tímto účelem posoudí, zda je vývoj růstu
veřejných výdajů v kombinaci s účinky opatření přijímaných nebo navrhovaných na straně příjmů v
souladu s následujícími podmínkami
:
a)
u členských států, které dosáhly střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů
referenční
střednědobé tempo
potenciálního
růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů;
b)
u členských států, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, nepřesahuje roční růst výdajů tempo pod hranicí
referenčního
střednědobého tempa
potenciálního
růstu HDP, pokud ovšem překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů. Míra, o kterou tempo růstu veřejných výdajů zaostává za
referenčním
střednědobým tempem
potenciálního
růstu HDP, je nastavena takovým způsobem, aby bylo zajištěno postupné dosažení střednědobého rozpočtového cíle;
c)
u členských států, které ještě nedosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, je
diskreční snížení položek veřejných příjmů█ kompenzováno buď snížením výdajů, nebo diskrečním zvýšením jiných položek veřejných příjmů, případně obojím.
Ze sumy výdajů se vyloučí výdaje na úroky, výdaje na programy EU plně kompenzované příjmy z prostředků EU a nediskreční změny výdajů na dávky v nezaměstnanosti.
Překročení střednědobého referenčního tempa růstu výdajů se nepovažuje za porušení doporučené hodnoty, pokud je plně kompenzováno zvýšením příjmů založeným právními předpisy.
Referenční střednědobé tempo potenciálního růstu HDP se určí na základě výhledových projekcí a zpětných odhadů. Tyto projekce jsou pravidelně aktualizovány. Komise zveřejní metodu výpočtu těchto projekcí a výsledné referenční střednědobé tempo potenciálního růstu HDP.
Při definování cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle pro členské státy, které tohoto cíle ještě nedosáhly, a povolením dočasného odklonu od tohoto cíle pro členské státy, které jej již dosáhly, za podmínky, že bude zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku a že se během programového období předpokládá návrat stavu rozpočtu na úroveň střednědobého rozpočtového cíle, zohlední Rada a
Komise
provádění významných strukturálních reforem přinášejících přímé dlouhodobé
příznivé účinky na rozpočet
,
mimo jiné zvýšením udržitelného
potenciálního růstu, které tedy mají prokazatelný dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí.
Zvláštní pozornost je věnována reformám důchodového systému zavádějícím vícepilířový systém, který zahrnuje povinný plně fondově financovatelný pilíř. Členské státy, které takové reformy provádějí, se od cesty k postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle nebo od cíle samotného mohou odchýlit, přičemž by odchylka měla odrážet
částku přímého dodatečného dopadu reformy na saldo veřejných financí
, za podmínky, že ▌zůstane zachována dostatečná rezerva vzhledem k referenční hodnotě schodku.
Rada a
Komise
dále
přezkoumají
, zda obsah konvergenčního programu usnadňuje
dosažení trvalé a skutečné konvergence
a užší koordinaci hospodářských politik a zda jsou hospodářské politiky dotyčného členského státu v souladu s hlavními směry hospodářských politik a
se zásadami zaměstnanosti
členských států a Unie. U členských států ERM II navíc Rada přezkoumá, zda obsah konvergenčního programu zajišťuje bezproblémovou účast v mechanismu směnných kurzů.
V případě neobvyklé události, kterou dotyčný členský stát nemůže ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí
, nebo v obdobích ▌závažného hospodářského útlumu v
eurozóně nebo v Unii jako celku
může být členským státům povoleno dočasně se odklonit od cesty k
postupnému dosažení střednědobého cíle uvedeného
ve
třetím
pododstavci
, a to pod podmínkou, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu
.
2.
Rada a
Komise přezkoumají
konvergenční program do tří měsíců od předložení. Na doporučení Komise a po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem Rada v případě potřeby
zaujme k
programu stanovisko. Jestliže Rada v souladu s článkem 121 Smlouvy o fungování EU usoudí, že cíle a obsah programu by měly být posíleny se zvláštním zřetelem k cestě k
postupnému dosažení střednědobého rozpočtového cíle,
vyzve ve svém stanovisku dotyčný členský stát, aby program upravil.‚
.
9.
Článek 10 se nahrazuje tímto:
‚Článek 10
1.
Jako součást mnohostranného dohledu podle čl. 121 odst. 3
Smlouvy o fungování EU sledují
Rada a
Komise
provádění konvergenčních programů na základě informací poskytovaných členskými státy, na něž se vztahuje výjimka, a na základě hodnocení Komise a Hospodářského a finančního výboru, zejména za účelem odhalení současných nebo očekávaných závažných odchýlení stavu rozpočtu od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k postupnému dosažení tohoto cíle█.
Rada a
Komise
dále
sledují
hospodářské politiky
nezúčastněných
členských států ▌ s ohledem na cíle konvergenčních programů, aby
zajistily
, že jejich politiky jsou zaměřeny na stabilitu, a tím na předcházení nevyrovnanostem reálných směnných kurzů a nadměrným výkyvům nominálních směnných kurzů.
2.
V případě
zjištění
závažného odchýlení od
cesty k postupnému dosažení střednědobého cíle uvedeného
v čl. 9 odst. 1
třetím
pododstavci tohoto nařízení a za účelem zabránění vzniku nadměrného schodku
zašle
Komise v souladu s čl. 121 odst. 4
Smlouvy o fungování EU
dotyčnému členskému státu█ varování.
Do jednoho měsíce ode dne přijetí včasného varování uvedeného v prvním pododstavci Rada přezkoumá situaci a na základě doporučení Komise v souladu s čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU přijme doporučení ohledně nezbytných politických opatření. V tomto doporučení stanoví lhůtu v délce nejvýše pěti měsíců pro nápravu odchýlení. Pokud se Komise ve svém varování domnívá, že situace je obzvláště závažná a vyžaduje bezodkladné kroky, zkrátí se lhůta na tři měsíce. Na návrh Komise Rada toto doporučení zveřejní.
Ve lhůtě stanovené Radou v doporučení podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU podá dotyčný členský stát Radě zprávu o opatřeních přijatých v reakci na toto doporučení.
Pokud dotyčný členský stát ve lhůtě stanovené v doporučení Rady uvedeném v druhém pododstavci vhodná opatření nepřijme, Komise neprodleně doporučí Radě, aby kvalifikovanou většinou přijala rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření. Komise zároveň může Radě doporučit, aby přijala revidované doporučení o nezbytných politických opatřeních podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.
Nepřijme-li na doporučení Komise Rada rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření, a dotčený členský stát současně stále nepřijal vhodná opatření, doporučí Komise Radě jeden měsíc po svém předchozím doporučení, aby přijala rozhodnutí konstatující, že nebylo přijato žádné účinné opatření. Toto rozhodnutí se považuje za přijaté Radou, pokud Rada nerozhodne prostou většinou o jeho zamítnutí do deseti dnů od jeho přijetí Komisí. Komise zároveň může Radě doporučit, aby přijala revidované doporučení o nezbytných politických opatřeních podle čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU.
Při přijímání rozhodnutí o tom, že nebyla přijata žádná účinná opatření, uvedeného ve čtvrtém a pátém pododstavci, Rada jedná bez ohledu na hlas člena Rady zastupujícího dotčený členský stát.
Rada zašle Evropské radě formální zprávu o příslušných přijatých rozhodnutích.
3.
Odchýlení od střednědobého rozpočtového cíle nebo od vhodné cesty k jeho postupnému dosažení se vyhodnotí na základě celkového posouzení, v němž je jako základní měřítko použito strukturální saldo, včetně analýzy výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů, jak je vymezeno v čl. 9 odst. 1.
Při posouzení, zda je
odchýlení █ závažné,
se zohlední zejména tato kritéria:
U členského státu, který nesplnil střednědobý rozpočtový cíl, se při posuzování změny strukturálního salda posoudí, zda
odchýlení
činí
nejméně 0,5 % HDP v jediném roce nebo nejméně v průměru 0,25 % HDP ročně ve dvou po sobě následujících letech
; při posuzování vývoje výdajů očištěných o vliv diskrečních opatření na straně příjmů se posoudí, zda celkový dopad odchýlení na saldo veřejných financí činí alespoň 0,5 % HDP v jednom roce nebo kumulativně za dva po sobě jdoucí roky.
Odchýlení
vývoje výdajů
se
nepovažuje za závažné
, pokud dotyčný členský stát ▌překonal střednědobý rozpočtový cíl s přihlédnutím k
možnosti významných neplánovaných příjmů a
rozpočtové plány předložené v
konvergenčním
programu neohrožují dosažení tohoto cíle v průběhu programového období.
Odchýlení se rovněž nemusí brát v úvahu
, pokud je způsobeno neobvyklou událostí, kterou dotyčný členský stát nemůže nikterak ovlivnit a která má zásadní dopad na finanční situaci vládních institucí, nebo
v případě ▌závažného hospodářského útlumu v
eurozóně nebo v EU jako celku, za předpokladu, že tím nedojde k ohrožení udržitelnosti veřejných financí ve střednědobém horizontu
.‚
.
9a.
Vkládá se nový oddíl, který zní:
'ODDÍL 3A
ZÁSADA STATISTICKÉ NEZÁVISLOSTI
Článek 10a
Členské státy zajistí odbornou nezávislost vnitrostátních statistických úřadů v souladu s Kodexem evropské statistiky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice*, aby zaručily, že se mnohostranný dohled zakládá na spolehlivých a nezávislých statistických údajích. To vyžaduje přinejmenším:
a)
transparentní postup přijímání a propouštění pracovníků, který musí vycházet výlučně z odborných kritérií;
b)
přidělování prostředků z rozpočtu, které musí být prováděno na ročním či víceletém základě;
c)
termín zveřejnění klíčových statistických údajů musí být stanoven s výrazným předstihem.
________________________
* Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164.
9b.
Vkládá se článek, který zní:
Článek -11
1.
Komise zajistí nepřetržitý dialog s orgány členského státu v souladu s cíli tohoto nařízení. Za tímto účelem Komise zejména vysílá mise, které posuzují aktuální hospodářskou situace členského státu a zjišťují, zda tu existují jakákoli rizika či obtíže spojené s plněním cílů tohoto nařízení.
2.
Posílený dohled může být uplatňován u členských států, kterých se týkají doporučení vydaná podle čl. 6 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, za účelem sledování situace na místě. Dotčené členské státy poskytnou veškeré informace nezbytné pro přípravu a průběh mise.
3.
Je-li dotčeným státem členský stát, jehož měnou je euro, nebo členský stát ERM II, může Komise případně vyzvat zástupce Evropské centrální banky, aby se zúčastnili kontrolní mise.
4.
Komise podá Radě zprávu o výsledcích mise uvedené v odstavci 2 a případně může rozhodnout, že svá zjištění zveřejní.
5.
Při organizování kontrolní mise uvedené v odstavci 2 předá Komise dotčenému členskému státu prozatímní zjištění, aby se k nim mohl vyjádřit.
9c.
Vkládá se článek, který zní:
Článek 12a
Přezkum
1.
Do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let zveřejní Komise zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
V této zprávě mimo jiné posoudí:
a)
účinnost nařízení, zejména s ohledem na to, zda se ustanovení upravující rozhodovací proces ukázala dostatečně odolnými,
b)
pokrok při zajišťování užší koordinace hospodářských politik a trvalé konvergence hospodářské výkonnosti členských států v souladu se Smlouvou o fungování EU.
2.
Ke zprávě bude případně přiložen návrh na změny tohoto nařízení, včetně změn v postupech v rámci rozhodovacího procesu.
3.
Zpráva bude předložena Evropskému parlamentu a Radě.
10.
Všechny odkazy na „článek 99“ se v celém nařízení nahrazují odkazy na „článek 121“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v
Úředním věstníku Evropské unie
.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V ... dne
Za Evropský parlament Za Radu
předseda předseda nebo předsedkyně
