Výběr článků, publikovaných během prvního pololetí 2007
Instituce
2007-08-09 - 10:14
Během prvních šesti měsíců roku 2007 publikovala redakce internetových stránek přes 200 článků na titulní stránce v rubrice "Aktuality". Jejich hlavní záměrem je přiblížit čtenářům práci Evropského parlamentu a vysvětlit srozumitelným způsobem témata, kterými se zabývají evropští poslanci. Články publikujeme každý den ve 22 oficiálních jazycích EU, nejedná se však o čisté překlady. Každý redaktor má svůj vlastní styl, a tak nesou jednotlivé jazykové verze jejich osobitý rukopis.
Připravili jsme pro vás výběr několika zajímavých tématických příspěvků, publikovaných během prvního pololetí 2007.
20070706FCS08910
Klima: budeme za 50 let potřebovat dvě planety?
Změny klimatu se týkají všech Na přelomu roku 2006 a 2007 opět ožila diskuze o klimatických změnách. Evropská komise představila 10. ledna plán, jak snížit emise skleníkových plynů o pětinu v porovnání s úrovní v roce 1990. Poslanci Evropského parlamentu žádali snížení až o třicet procent. Nabízíme vám několik úryvků z lednového plenárního zasedání v Bruselu. Záznam rozpravy můžete sledovat po kliknutí na níže uvedený odkaz.
Vyspělý průmyslový svět je závislý na vysoké spotřebě uhlí. Chceme-li snížit emise CO 2 , pak musíme pro naše hospodářství najít alternativní zdroje energie. Německý konzervativní poslanec Herbert Reul navrhl, abychom přemýšleli o větší míře využívání atomové energie. Podle jeho slov by mohla zabezpečit až 70 % elektřiny, která by neobsahovala oxid uhličitý. Naopak francouzská liberálka Anne Laperrouze v rozpravě žádala zavedení daňového zvýhodnění pro podporu efektivnějšího využívání energie, biopaliva a obnovitelných zdrojů energie. Poslanci se shodli, že na hledání efektivních řešení již nezbývá mnoho času. V politické diskuzi o klimatických změnách má přísloví čas jsou peníze jiný význam, řekl německý sociální demokrat Matthias Groote. Za současné předsednictví EU vystoupil německý ministr životního prostředí Sigmar Gabriel. Ve stejném duchu konstatoval, že budeme-li se spotřebou energie pokračovat jako v uplynulém půlstoletí, tak za dalších 50 let budeme potřebovat dvě planety. Doprava Poslanci poté hovořili o tom, do jaké míry různé druhy dopravy zhoršují klimatické změny. Ve středu zájmu stála především automobilová doprava. Německá zástupkyně zelených Rebecca Harms kritizovala spolkovou vládu, že chrání průmyslové odvětví luxusních limuzín, a tak podkopává cíl snížení emisí CO 2 v automobilovém průmyslu. "Najednou se nebavíme o ochraně klimatu, ale o autech značky Porsche," řekla. Ministr Sigmar Gabriel jí ale oponoval, že luxusní limuzíny nemusí nutně životní prostředí ničit. Podle něj lze emisního cíle 120g CO 2 na jeden ujetý kilometr dosáhnout také využitím moderních technologií a biopaliva. Na téma automobilové dopravy vtipně reagoval britský liberál Graham Watson rétorickou otázkou: "Skutečně potřebujeme auta, která zrychlují z nuly na sto km/h za necelých šest vteřin, když tím zničíme naší planetu za necelých šest desetiletí?" Maďarský sociální demokrat Gyula Hegyi konstatoval, že doprava je jedna z hlavních příčin klimatické změny. Podle jeho slov silniční doprava vyžaduje při stejném počtu cestujících oproti železniční dopravě pětinásobek energie. Z jeho pohledu by proto měla mít prioritu veřejná doprava. Mezinárodní spolupráce Emise nejsou ale jen problémem Evropy. Francouzský poslanec Francis Wurtz z klubu sjednocené levice kritizoval EU, že špatně zahájila plnění svých závazků z Kjótského protokolu. Ke svému projevu připojil varování, že budou-li evropské země takto pokračovat, povede to k "neudržitelnému rozvratu naší planety". Švédský konzervativec Anders Wijkman naopak nechtěl význam Evropy přeceňovat a ptal se, proč EU nevytvoří partnerství s Čínou a Indií. Bez společného celosvětového úsilí je podle něj snaha EU jen okrajová. To dokládají i nová fakta, který minulý týden představili zástupci Mezivládního panelu klimatické změny (IPCC). Do konce 21. století očekávají pravděpodobné zvýšení průměrné teploty na planetě o 1,8 °C až 4 °C. Hladina moří se může zvednout o 28 - 43 cm. Do boje proti klimatickým změnám se zapojuje i Parlament. V dubnu schválil nařízení o zákazu používání freonů při výrobě klimatizací, ledniček a izolačních materiálů. V lednu 2006 poslanci přijali rozhodnutí o klimatických změnách, podle kterého mají vyspělé země snížit do roku 2020 emise CO 2 o 30 %. Parlament požaduje, aby do roku 2020 pocházela čtvrtina veškeré vyrobené energie z obnovitelných zdrojů. Závazné rozhodnutí v této věci ovšem leží v rukou vlád členských zemí EU. Záznam rozpravy Dohoda o skleníkových plynech (AJ) Usnesení Evropského parlamentu o změnách klimatu
Americký ministr Michael Chertoff: Vedeme nový typ války
Michael Chertoff v Bruselu V návaznosti na cestu delegace europoslanců do Washingtonu opětoval v květnu návštěvu americký ministr pro vnitřní bezpečnost Michael Chertoff. Poslancům vysvětloval, proč Spojené státy požadují obsáhlé informace o cestujících a jak lze tento požadavek sloučit s ochranou osobních dat. V rozpravě obhajoval politiku USA ve válce proti teroru a prohlásil, že by se dalo zabránit útokům z 11. září 2001, kdyby USA už tehdy měly k dispozici požadované údaje.
Vláda USA zavedla přísná pravidla pro kontrolu osobních údajů cestujících a požaduje od členských zemí EU, aby tyto informace poskytovaly americkým úřadům již před odletem dotyčné osoby do USA. Kromě jména, data narození a čísla pasu se například jedná o čísla kreditních karet anebo čísla členství bonusových programů leteckých společností. Ochrana osobních dat má z pohledu EU přednost Z pohledu členských zemí EU je tato praxe však protizákonná a proto v současnosti platí časově omezená pravidla, která bude zapotřebí nahradit dlouhodobější dohodou. Spojené státy na zpřísnění pravidel trvají. Znamená to konkrétně, že nepřistoupí-li evropské země na americké požadavky, lze očekávat výrazné komplikace pro cestování, případně znovuzavedení víz pro určité země. Na druhé straně se USA přiklonily k otevření bezvízového styku pro země, které nová americká pravidla zavedou. Ministr Michael Chertoff hájil postoje americké vlády slovy, že s teroristy "vedeme nový typ války". Hlavní argument Washingtonu je, že shromažďování dat a jejich propojení při hledání konkrétních osob při boji s terorismem výrazně napomáhá. Z amerického pohledu je nejdůležitější zbraní proti světovému terorismu rozvědná činnost a schopnost připravované teroristické útoky předem zmařit. Evropané v principu z touto logikou souhlasí. Ani z evropského pohledu nelze brát teroristickou hrozbu na lehkou váhu. Nedávné útoky v Londýně a v Madridu naznačují, že Evropa je pro teroristy rovněž vítaný terč. Evropané a Američané proto musí spolupracovat, otázkou je spíše jak. Obě strany mají rozdílné názory na slučitelnost navrhovaných metod s ochranou soukromé sféry občanů. Spory EU a USA mají název: "PNR" Zkratka PNR znamená "Passenger Name Record" a stala se nejpoužívanějším zaklínadlem v současné diskuzi. Společnosti v cestovním ruchu používaly původně údaje cestujících v rámci počítačových rezervačních sítí. Usnadnilo se tak cestujícím přestupování z jedné letecké společnosti na druhou anebo vyhledání náhradního spojení v případě zpoždění letu. Americká vláda po útocích z 11. září však rozhodla, že tyto údaje jsou nezbytně nutné pro identifikaci teroristů a začala od leteckých společností a cestovních kanceláří tyto údaje vyžadovat. V roce 2004 dojednala vláda USA odpovídající dohodu s EU, kterou však v minulém roce prohlásil Evropský soudní dvůr za nezákonnou. Nyní se tedy musí najít nové řešení. Americký ministr Chertoff uvedl, že hledání podezřelých osob pomocí systému PNR bylo v minulosti několikrát úspěšné. Poslancům představil dva konkrétní případy, kdy se pohraničníkům podařilo na základě získaných údajů vyhostit osoby, které později podnikly sebevražedné útoky na americká zařízení v Iráku. Poslanci na jedné straně přivítali vůli amerického ministra diskutovat o připravované dohodě, nešetřili však ani kritikou na adresu USA, například v otázce základny Guantanamo anebo nelegálních aktivit CIA Evropě. Komise a Rada hledají řešení S Michaelem Chertoffem přišli do Evropského parlamentu i zástupci předsednictví EU a Evropské komise. Německý ministr vnitra Wolfgang Schäuble a eurokomisař Franco Frattini vyjádřili vůli, společně s USA hledat řešení, které by uspokojilo obě strany. Liberální poslankyně Barónka Sarah Ludford z Velké Británie řekla jménem svých kolegů, že by bylo na místě, aby obě strany při svých jednáních vzaly na vědomí názor amerického kongresu a Evropského parlamentu. Tisková zpráva (AJ) Článek: Poskytování dat o cestujících je nezákonné Článek: Boj proti terorismu versus ochrana osobních údajů Článek: Poslanci zhodnotili domnělé aktivity CIA
Představujeme: Meziskupiny Evropského parlamentu
Poslanci se scházejí i nad rámec své stranické příslušnosti Europoslanci se sdružují v politických skupinách, výborech, delegacích a scházejí se během plenárního zasedání. Nad rámec těchto oficiálních forem spolupráce existuje ještě řada neformálních způsobů, jak mohou řešit otázky společného zájmu. Jedním z nich jsou takzvané "meziskupiny" - v současné době jich existuje 23 - dávají poslancům možnost se pravidelně scházet bez ohledu na politickou příslušnost a diskutovat různá témata.
Meziskupiny nejsou orgány Parlamentu, a nemohou tedy vyjadřovat názor Parlamentu. Existují nicméně již od prvních přímých voleb v roce 1979. Navzdory tomu, že správa Parlamentu jim neposkytuje zázemí, jejich počet neustále roste. Ve volebním období 1999-2004 jich existovalo celkem osmdesát, v současné době se jejich počet pohybuje kolem čtyřiceti (z toho jich je 23 oficiálně registrovaných). Diskusní kluby a továrny nápadů Nejčastěji se poslanci takto scházejí během plenárního týdne ve Štrasburku. Některá témata, jako například ochrana zvířat, pravidelně sdružují kolem sedmdesáti účastníků. Další skupiny se zaměřují například na otázky regionu Pobaltí, rasismu, ochranu zdraví a práva spotřebitelů, postavení homosexuálů ve společnosti, genetický výzkum, vesmír a letectví anebo vinařství. Kromě oficiálně registrovaných skupin existují asi dvě desítky neoficiálních skupin: "Přátelé fotbalu", "Klokaní skupina" (propaguje svobodu pohybu občanů v rámci EU), další sledují situaci na území Západní Sahary anebo se věnují slučitelnosti zákonodárství a ochrany životního prostředí (GLOBE-EU). Jednání těchto meziskupin je otevřeno veřejnosti, řada z nich udržuje vlastní sekretariáty a získává podporu ze strany průmyslu anebo nevládních organizací. Podle toho, jakou si jednotlivá skupina získá reputaci, vystupují na pravidelných setkáních významní politici a odborníci na dané téma. V ideálním případě pak činnost konkrétní skupiny může mít vliv na tvorbu zákonodárství v diskutované oblasti. Pravidla pro práci meziskupin Vzhledem k nárůstu počtu meziskupin v devadesátých letech vznikly obavy s příliš silných vazeb na lobbyistické kruhy. Proto se po volbách v roce 1999 dohodli zástupci poslaneckých klubů na nových závazných pravidlech. Konference předsedů politických skupin zastoupených v Evropském parlamentu přijala 16. prosince 1999 rozhodnutí, které upravuje podmínky pro práci meziskupin. Podle těchto pravidel podléhá vytváření meziskupin závazným podmínkám. Žádosti musí poslanci předložit k podpisu alespoň třem politickým skupinám. Politickým skupinám je poté přidělen omezený počet podpisů pro každé volební období. Poslanci musí předložit prohlášení o finančních zájmech a seznam členů meziskupiny. Parlament dbá na to, aby nedocházelo k záměně práce meziskupin s výstupy oficiálních orgánů. Meziskupiny proto například nemohou používat logo parlamentu na svých publikacích. Registrované meziskupiny sice mohou požádat o tlumočnické zázemí Parlamentu, ale jen během plenárního zasedání ve Štrasburku. Setkání meziskupin se navíc nesmí konat souběžně s hlasováním v plénu. Příklad: Meziskupina pro ochranu zvířat Tato skupina vznikla již v roce 1983 s cílem přilákat pozornost na ochranu ohrožených živočichů. Sdružuje členy většiny politických skupin i národností zastoupených v Parlamentu. Během svého dlouhého působení se jí podařilo podpořit a prosadit v Parlamentu řadu důležitých zákonů, jako například směrnici o zoologických zahradách anebo požadavek na zákaz výrobků z tuleňů v EU. Do konce současného volebního období (léto 2009) vede skupinu britský konzervativní poslanec Neil Parish: "V mé poště se kupí nejvíce dopisů na téma ochrany zvířat." Podle jeho slov se v této oblasti v Británii angažuje mnoho lidí a jeho snahou je těmto lidem pomáhat. Internetové stránky - Intergroup on Animal Welfare (AJ)
Mezinárodní den žen v Evropském parlamentu
Mezinárodní den žen (MDŽ) - 50 let budování Evropy Zrovnoprávnění mužů a žen bylo vždy jedno z velkých evropských témat. Od založení Evropského hospodářského společenství v roce 1957 se situace žen v Evropě výrazně zlepšila, evropské instituce postupně zavedly odpovídající pravidla do praxe. V roce 1984 vznikl parlamentní výbor pro práva žen a rovnost pohlaví. Mezinárodní den žen je vhodnou příležitostí připomenout úspěchy uplynulých let.
Princip rovnosti pohlaví byl zakotven již v Římské smlouvě. Tehdy se jednalo především o zajištění stejných platů. Další konkrétní a podrobnější kroky přijaly evropské instituce postupně od roku 1975. Evropský parlament založil po druhých přímých volbách v roce 1984 výbor pro práva žen a rovnost pohlaví, který se začal systematicky zabývat postavením žen ve společnosti. V devadesátých letech vstoupil do popředí zájem o boj proti přetrvávajícímu násilí proti ženám a dětem. Evropská komise vytvořila v roce 1997 k tomuto účelu program Daphne. Na nátlak Parlamentu byl navýšen navrhovaný rozpočet z původních 41 na 50 milionů euro. Evropská unie se angažuje především popularizací tématu pro širší veřejnost. Letošní rok byl proto vyhlášen "Evropským rokem rovných příležitostí pro všechny". Aktivita evropských institucí se také neomezuje jen na Evropu samotnou - Evropský parlament například udělil v roce 2005 Sacharovovu cenu nigerijské právničce Hauwě Ibrahim, která obhajuje ženy odsouzené k smrti ukamenováním (za cizoložství). Nové téma - diskriminace matek při studiu Témata, kterými se zabývá výbor jsou rozmanitá a reagují na měnící se moderní společnost. Nový problém představuje například skutečnost, že ženy s vysokoškolským vzděláním rodí děti až ve vyšším věku. Je to často proto, že jsou během studií vystaveny ekonomickým problémům a nemohou například se svým kojencem navštěvovat přednášky. Vzhledem ke klesající plodnosti žen které překročily třicítku, vznikají pro těhotné matky častěji zdravotní rizika. Navrhovaná řešení jsou například programy finanční podpory během studia pro matky s dětmi, flexibilní studijní plány a dálkové studium, možnost větší dělby práce s otcem dítěte a větší nabídka dostupného hlídání dětí. V Parlamentu se touto tematikou zabývá především řecká konzervativní poslankyně Marie Panayotopoulos-Cassiotou. Článek: imigrantky, maďarské povstání i kino Článek: Práce a soukromý život: jak vyřešit dilema? Sacharovova cena 2006 Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví
Jak se odnaučit nesnášenlivosti? Smíchem, říká karikaturista Plantu
Plantu, autor kreslených vtipů z francouzského deníku Le Monde Je možné, aby se lidé odnaučili nesnášenlivosti? Francouzský karikaturista Plantu s deníku Le Monde je přesvědčen, že ano. Jeho medicínou je smích. V roce 2006, kdy se muslimský svět rozhořčil nad vydáním kresbiček proroka Mohameda v jednom dánském regionálním deníku, se rozhodl založit svůj vlastní projekt kreslených vtipů. Parlament nyní pozval účastníky a poskytl jim u příležitosti Dne svobody tisku 3. května prostor k diskuzi.
Kreslený humor je projevem svobody myšlení, měl by provokovat a pobavit, vyžaduje od svých autorů ale jistou míru citu a zodpovědnosti. Kreslené vtipy jsou často hodnoceny jako měřítko svobody v jednotlivých společnostech. Jednoduše řečeno, "komu je drahá svoboda myšlení, snese i kritiku a nadsázku," říká francouzský karikaturista Plantu. Mnoho kreslířů dnes čelí nejrůznějším formám represe. Kreslené obrázky využívají například nejrůznější totalitní režimy jako formu politické propagandy a potlačují projevy kritiky do vlastních řad. Příkladem může být reakce na dánské karikatury, která přišla z Íránu. Tamní režim zorganizoval spornou přehlídku většinou nenávistných kreseb na téma holocaust. Plantu založil projekt "kreslené vtipy pro mír" a přizval autory kresleného humoru z řady zemí, kde svoboda projevu je značně omezená. Například alžírský autor Dilem, který byl za své vtipy již pětkrát vězněn, řekl: "Snažíme se jen upozornit na věci, které považujeme za nepřijatelné anebo lživé ..." V Evropském parlamentu se sešla celkem skupina osmi autorů z Evropy, Afriky, Asie a Ameriky. Přispěli do diskuze nejen slovy, ale především kresbami, které živě vytvářeli při použití projektoru. Účastníci tak mohli vidět, jak malé podrobnosti mohou změnit celkový význam dané kresby. Naše zbraně jsou tužka a papír Dilem řekl, že na rozdíl od režimů, které bezohledně vraždí tisíce mladých lidí, jediná zbraň humoristy je tužka a papír. Diskuze se věnovala opět kresbám proroka Mohameda, které sloužily jako záminka pro rozhořčené protesty v muslimských zemích. Španělský poslanec za stranu Zelení Raül Romeva i Rueda chtěl vědět, zda z pohledu humoristy existují hranice pro svobodu slova a zda existují tabuizovaná témata. Na to odpověděl Plantu, že doufá, že "politicky nekorektní" humor bude nadále existovat, ovšem bez toho aby šířil nenávist. Kořeny konfliktu o karikaturách Mohameda vidí především v neschopnosti chápání hodnot druhého. Na dotaz redakce parlamentních internetových stránek odpověděl, že "nemá smysl přilévat do ohně olej. Proto se rozhodl dánský deník Jyllands Posten, nezveřejnit další obrázky Mohameda, aby se tím zabránilo dalšímu zabíjení v Pákistánu a jinde. Samozřejmě však musíme pokračovat ve vydávání vtipů proti Hamasu anebo Al-Káidě." Smíchem proti totalitě Účastníci setkání většinou komentovali význam kresleného humoru jako jistou formu svobody. Předsedkyně výboru pro lidská práva Hélène Flautre z Francie řekla: "Bez svobody projevu nemůže fungovat ani demokracie, ani nejsou zaručena lidská práva." Člen liberálů v Parlamentu, polský poslanec Bronislaw Geremek, vzpomínal na své zkušenosti z komunistického Polska. Řekl že "v autoritativních režimech musí fungovat smích ... smích může porazit totalitu." Slovinský konzervativní poslanec Alojz Peterle řekl humoristům: "Vaše práce hovoří hlasitěji než slova politiků." Výstava kreseb zmíněného projektu byla otevřena návštěvníkům v Belgickém komiksovém muzeu do 2. července 2007. Kliknutím na níže uvedený odkaz si můžete prohlédnout výběr některých kreslených vtipů. Tisková zpráva (AJ) http://www.cartooningforpeace.org/ Komiksové muzeum v Bruselu
CS
1
PHOTO
20070716PHT09231.jpg
CS
2
PHOTO
20070206PHT02785.jpg
CS
3
LINK
/eplive/vod/seance_cs.htm?Date=20070131&statut=min
CS
6
PHOTO
20070515PHT06675.jpg
CS
11
PHOTO
20070319PHT04348.jpg
CS
12
LINK
http://www.eurogroupanimalwelfare.org/intergroup/intergroup.htm
CS
13
PHOTO
20070308PHT03900.jpg
CS
17
LINK
/activities/expert/committees/presentation.do?committee=2365&rewritten&language=CS
CS
18
PHOTO
20070508PHT06431.jpg
CS
20
LINK
Projekt "Cartooning for Peace" (kreslené vtipy pro mír) - stránky pod záštitou OSN
CS
21
LINK
http://www.cbbd.be/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060130IPR04830 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0019 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070514IPR06625 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060606STO08687 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070216STO03274 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061025STO12148 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061020STO11817 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060911FCS10501 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070430IPR06172 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
