P6_TA(2007)0468
Konvenční zdroje energie a technologie výroby energie
A6-0348/2007
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. října 2007 o konvenčních energetických zdrojích a energetické technologii ( 2007/2091(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na sdělení Komise nazvané "Energetická politika pro Evropu" ( KOM(2007)0001 ),
-
s ohledem na sdělení Komise nazvané "Udržitelná výroba energie z fosilních paliv: dosažení téměř nulových emisí z uhlí po roce 2020" ( KOM(2006)0843 ),
-
s ohledem na sdělení Komise nazvané "Jaderný ukázkový program – předložen podle čl. 40 Smlouvy o Euratomu ke stanovisku Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru" ( KOM(2006)0844 ),
-
s ohledem na sdělení Komise nazvané "Směřování k Evropskému strategickému plánu pro energetické technologie" ( KOM(2006)0847 ),
-
s ohledem na své usnesení ze dne 10. května 2007 o hodnocení Euratomu – 50 let evropské energetické politiky Přijaté texty, P6_TA(2007)0181 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 14. prosince 2006 o Evropské strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii – Zelená kniha Přijaté texty, P6_TA(2006)0603 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 1. června 2006 o Zelené knize o energetické účinnosti aneb Méně znamená více Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 273.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 23. března 2006 o zabezpečení zásobování energií v Evropské unii Úř. věst. C 292 E, 1.12.2006, s. 112.
,
-
s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro dopravu, telekomunikace a energetiku dne 23. listopadu 2006 o "akčním plánu pro energetickou účinnost",
-
s ohledem na závěry předsednictví Evropské rady ze dne 8.–9. března 2007 týkající se schválení akčního plánu Evropské rady "Energetická politika pro Evropu" (2007–2009),
-
s ohledem na návrh usnesení o čistých uhelných technologiích, který v souladu s článkem 113 jednacího řádu předložil Salvador Garriga Polledo ( B6-0143/2007 ),
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro rozvoj, Výboru pro mezinárodní obchod, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a Výboru pro regionální rozvoj ( A6-0348/2007 ),
A.
vzhledem k tomu, že vysoká závislost EU na dovozu energie stále více staví do popředí energetické politiky otázky zabezpečení dodávek, obnovitelných zdrojů energie, energetických úspor, energetické účinnosti a diverzifikace zdrojů energie,
B.
vzhledem k tomu, že konvenční zdroje energie, jmenovitě uhlí, ropa, zemní plyn a jaderná energie, budou hrát při zásobování energií nadále významnou úlohu,
C.
vzhledem k tomu, že nebudou-li učiněna preventivní opatření, závislost EU na dovozu fosilních paliv se do roku 2030 zvýší na 65 %, a vzhledem k tomu, že zásobování plynem a ropou je kvůli geopolitickým rizikům a stoupající konkurenci na straně poptávky spojeno s nejistotou,
D.
vzhledem k tomu, že přeměna odvětví uhelného průmyslu má závažné hospodářské a sociální dopady v regionech, které mají málo alternativ v oblasti diverzifikace hospodářské činnosti a tvorby pracovních míst,
E.
vzhledem k tomu, že automobily na elektrický pohon nabízejí potenciál pro podstatné zlepšení účinnosti, pokud budou dobíjeny elektřinou z nízkouhlíkových zdrojů,
F.
vzhledem k tomu, že závislost na ropě se může druhotně snížit v důsledku přijetí opatření zaměřených na boj proti vysokým emisím skleníkových plynů, které produkují automobily,
G.
vzhledem k tomu, že se hrubá produkce elektřiny v EU zakládá v současné době z 31 % na jaderné energii, z 29 % na uhlí, z 19 % na zemním plynu, ze 14 % na obnovitelných zdrojích energie a z 5 % na ropě,
H.
vzhledem k tomu, že pokračování využívání fosilních zdrojů energie vyžaduje další úsilí v boji proti změně klimatu,
I.
vzhledem k tomu, že EU stanovila ambiciózní cíle snižování emisí skleníkových plynů jako klíčovou součást své politiky ochrany klimatu,
J.
vzhledem k tomu, že konvenční zdroje energie mohou být využívány k výrobě paliv,
K.
vzhledem k tomu, že v souvislosti s restrukturalizací těžby černého uhlí v EU je smysluplné, rovněž z hlediska zabezpečení dodávek energie, zachovat v současné míře přístup k důležitým stávajícím tuzemským zásobám,
L.
vzhledem k tomu, že právní předpisy Společenství, například směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33.
, jsou nástrojem pro podporu technologického rozvoje a investic soukromého sektoru v oblasti výzkumu a vývoje,
Přehled
1.
vítá výše uvedená sdělení Komise o udržitelné výrobě elektrického proudu z fosilních paliv, o Evropském strategickému plánu pro energetické technologie a o jaderném ukázkovému programu;
2.
zdůrazňuje, že zlepšení energetické účinnosti významně přispívá k udržitelnosti a zabezpečení dodávek energie a zároveň zvyšuje vývozní možnosti výrobců z EU;
3.
domnívá se, že je kvůli rostoucímu nedostatku zdrojů důležité diverzifikovat zdroje energie; upozorňuje dále na význam zabezpečení dodávek u jaderného štěpení a na možný budoucí význam jaderné syntézy pro některé země; upozorňuje na význam využívání regionálních zdrojů pro zabezpečení dodávek energie;
4.
domnívá se, že je nezbytné, aby se nadále zvyšovala efektivita technologie elektráren na fosilní paliva, zlepšovaly bezpečnostní normy v jaderných elektrárnách, urychlil rozvoj technologie jaderné fúze a odpovídajícím způsobem se zvýšilo financování výzkumu;
5.
žádá členské státy a regionální a místní orgány, aby diverzifikovaly a decentralizovaly produkci energie a přitom používaly ty nejvhodnější zdroje z různých regionů celé EU a braly v potaz zvláštní rysy regionů;
6.
konstatuje, že zvýšené využívání udržitelných zdrojů energie je klíčové pro to, aby rozvojové země dosáhly svých rozvojových cílů tisíciletí (MDGs), a že v současnosti narážejí dvě miliardy lidí na energetická omezení, která limitují jejich možnosti hospodářského rozvoje a zlepšení životní úrovně;
7.
zdůrazňuje, že narušení trhu budou na vnitřním trhu v oblasti energie přetrvávat, dokud se na energetickou politiku nebude vztahovat zásada "znečišťovatel platí" stanovená v čl. 174 odst. 2 Smlouvy o ES; proto znovu naléhavě žádá členské státy, aby do cen za energii zahrnuly veškeré externí náklady, včetně všech environmentálních a navazujících nákladů;
8.
zdůrazňuje, že ceny energie musí zohledňovat skutečné externí náklady výroby energie, včetně těch, jež se týkají ochrany životního prostředí;
9.
domnívá se, že úspěšného snížení emisí skleníkových plynů v odvětví energetiky může být dosaženo pouze na základě zvýšeného používání nízkouhlíkových technologií, například těch, které jsou založeny na využití jádra, na čisté přeměně uhlí nebo na obnovitelných zdrojích energie;
Energetická technologie
10.
trvá na tom, že udržitelné zásobování EU energií lze realizovat, pouze pokud bude značné úsilí věnováno výzkumu a dojde ke změně chování spotřebitelů;
11.
vítá Transatlantickou hospodářskou radu EU a USA, součást transatlantického hospodářského partnerství EU a USA podepsaného ve Washingtonu dne 30. dubna 2007, která pomůže dosáhnout lepšího transatlantického porozumění tématům týkajících se energetiky; zdůrazňuje, že je třeba posílit vazby ohledně témat spojených s energetikou, což musí zahrnovat rovněž legislativní aspekty;
12.
poukazuje na to, že Evropa zaujímá ve výzkumu a vývoji inovačních energetických technologií, včetně energetické účinnosti a obnovitelných energií, celosvětově vedoucí postavení, a to zejména v oblasti technologií jaderné syntézy;
13.
naléhavě žádá Komisi, členské státy, regiony a ostatní zúčastněné strany, aby účelně využily možností, jež nabízí politika soudržnosti, a investovaly do nových energetických technologií, a to jak do obnovitelných energií, tak do technologií udržitelných fosilních paliv ("elektrárny s nízkými emisemi");
14.
naléhavě žádá členské státy a regionální orgány, aby přijaly opatření s cílem zlepšit zabezpečení dodávek energie zvýšenou přímou spoluprací v odvětví energetiky, zvláště v pohraničních oblastech;
15.
doporučuje významně investovat do inovací a aplikovaného výzkumu a nasměrovat kapitálové investice do inteligentních energetických sítí a technologií inteligentních distribučních soustav;
16.
poukazuje na to, že jiné státy a regiony mimo EU v současné době vynakládají na výzkum a vývoj značné prostředky, což by mohlo ve střednědobém horizontu vedoucí postavení Evropy v oblasti technologií ohrozit, ale že by se mělo předejít nadměrné koncentraci finančních prostředků v jedné oblasti; vzhledem k celosvětové odpovědnosti za boj proti změně klimatu zdůrazňuje, že by nebylo vhodné, aby rozvojové země zaostávaly v zavádění technologií na zachycování a skladování uhlíku (CCS), a zdůrazňuje zásadní význam úzké spolupráce s Čínou a Indií v této oblasti;
17.
zdůrazňuje, že náskok EU v oblasti technologií, který pramení z výzkumného úsilí EU a členských států, posiluje konkurenceschopnost jejího průmyslu a vytváří v EU pracovní místa;
18.
vyzývá EU, členské státy a podniky, aby v souladu se zásadou subsidiarity znásobily úsilí o výzkum a vývoj v oblasti energií, zejména s cílem zvýšit účinnost výroby a dodávek energie, omezit dopady na životní prostředí, zvýšit bezpečnost stávajících technických prostředků, rozvíjet technologie skladování obnovitelných energií a vyvíjet jaderné reaktory nové generace a nové energetické technologie, včetně jaderné syntézy;
19.
doporučuje, aby ohledně zdrojů, jejichž dodávky jsou omezeny a které budou i v příštích letech nezbytné pro energetickou bezpečnost a nezávislost členských států, nadcházející evropský strategický plán pro energetické technologie upřednostňoval rozvoj technologií, jež budou plně využívat svůj potenciál s cílem snížit celkové emise skleníkových plynů;
20.
konstatuje, že cíl dosáhnout do roku 2020 minimálně 20% podílu obnovitelné energie na spotřebě energie EU a zlepšení energetické účinnosti nasměruje Evropu na cestu k dosažení mnohem vyššího využívání obnovitelných zdrojů a energeticky účinných technologií v dlouhodobém horizontu; považuje za zásadní, aby Evropský strategický plán pro energetické technologie plně zohlednil tento dlouhodobý přechod směrem k využívání technologií obnovitelných zdrojů a k lepší energetické účinnosti ve všech odvětvích hospodářství;
21.
vítá oznámení Komise, že na jarním zasedání Evropské rady v roce 2008 hodlá předložit evropský strategický plán pro energetické technologie; ptá se však, kde se na tento plán naleznou finanční prostředky;
22.
vyzývá Komisi, aby podporovala technologie syntetických paliv, a to s ohledem na jejich potenciál posílit zabezpečení zásobování energií a snižovat emise v odvětví silniční dopravy v EU;
23.
poukazuje na to, že státní podpora při spouštění nových energetických technologií by měla být finančně přiměřená, zohledňovat míru jejich rentability a skončit nejpozději, jakmile se tyto nové, podporované technologie stanou konkurenceschopnými;
24.
upozorňuje, že jak zdůraznila Rada, je třeba zajistit, aby se při budování nových kapacit používaly nejúčinnější dostupné technologie a ve větší míře se využívala kombinovaná výroba tepla a elektřiny, dálkové vytápění a chlazení a průmyslové zbytkové tepla;
25.
zdůrazňuje, že přínosem pro ochranu klimatu by bylo dosáhnout alespoň lisabonských cílů a navrhnout celosvětově ujednaný minimální procentní podíl, který bude z rozpočtových příjmů vyhrazen na výzkum;
Fosilní zdroje energie
26.
zdůrazňuje, že fosilní paliva zůstanou velmi významná pro zabezpečení zásobování energií v EU, a poukazuje na hodnotu zemního plynu jakožto fosilního paliva s nejnižším obsahem uhlíku;
27.
zdůrazňuje, že fosilní paliva budou muset být k výrobě energie využívány dlouhodobě, dokud obnovitelné zdroje nepokryjí základní potřeby;
28.
zdůrazňuje, že k zabezpečení dodávek energie mohou přispívat domácí fosilní zdroje energie, především rozsáhlá naleziště uhlí a významné nevyužité zásoby ropy a plynu v některých členských státech a Norsku; doporučuje, aby v budoucích výrobnách energie, u nichž je to technicky možné, byly instalovány technologie CCS; domnívá se, že příslušné právní a správní předpisy by měly odpovídat optimálním výrobním podmínkám;
29.
domnívá se, že je nezbytné vynaložit značné úsilí na snížení emisí a zvýšení energetické účinnosti u výroby energie z fosilních zdrojů, mimo jiné podporou rozvoje kombinované výroby tepla a elektřiny; poukazuje však na to, že již nyní jsou některé evropské elektrárny celosvětově nejúčinnější;
30.
vyzývá Komisi, aby podporovala investice do kombinované výroby tepla a elektřiny; poukazuje na to, že vysoce účinná kombinovaná výroba tepla a elektřiny může dosáhnout dvojnásobně vyšší účinnosti než standardní uhelná kondenzační zařízení;
31.
z hlediska zabezpečení dodávek energie a efektivity nákladů považuje za nerozumný krok bránit pomocí nesprávných tržních pobídek výstavbě modernějších a účinnějších uhelných elektráren;
32.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že systém obchodu s emisemi nebude bránit nahrazování stávajících zařízení, včetně jaderných elektráren, moderními a ke klimatu šetrnějšími zařízeními;
33.
vyzývá k dalšímu zdokonalování mechanismu čistého rozvoje Kjótského protokolu tak, aby mohl plnit svůj účel – umožnit transfer účinných, čistých a vhodných energetických technologií do rozvojových zemí;
34.
vyzývá Komisi, aby při kontrole fungování systému obchodu s emisemi zajistila, že se bude patřičně řešit specifický problém na trhu výroby tepla, který tvoří převážně jednotlivé hořáky (boilery) spalující fosilní paliva a které, vzhledem k jejich malému rozměru, systém obchodu s emisemi neupravuje;
35.
požaduje, aby stávající elektrárny na fosilní paliva zlepšovaly svou energetickou účinnost a vliv v oblasti životního prostředí;
36.
upozorňuje na to, že technologie CCS je spojena s poklesem účinnosti elektráren a že technické, environmentální a právní otázky skladování CO2 představují výzvy, které mohou být vyřešeny pouze prostřednictvím výzkumných a politických iniciativ; je však přesvědčen, že je důležité, aby byly technologickými zařízeními CCS při nejbližší praktické příležitosti opatřeny elektrárny na fosilní paliva;
37.
je přesvědčen, že nejúčinnějším způsobem, jak zajistit, aby skleníkové plyny neměly žádný vliv na změnu klimatu, je dosáhnout rychlého a podstatného snížení výroby těchto plynů; v této souvislosti se domnívá, že technologie CCS představuje pouze jeden z prostředků, který by mohl být použit při řešení otázky ochrany klimatu;
38.
poukazuje na to, že CCS nemusí být účelná pro malé elektrárny, které vyrábí pouze malé množství energie a existují především pro účely zabezpečení zásobování energií;
39.
v souvislosti s technologií CCS požaduje, aby byl prováděn výzkum za účelem minimalizace ztrát účinnosti, podpory bezpečného skladování CO2 a objasnění chemického a biologického postupu jímání CO2;
40.
naléhavě žádá zahájení komplexního geologického mapování s cílem stanovit možnost bezpečného skladování CO2 a určit nejvhodnější lokality;
41.
zdůrazňuje, že CCS se sice zčásti opírají o již vyzkoušené technické prvky, nezakládají se však na celkové koncepci osvědčené v průmyslovém měřítku;
42.
poukazuje na nedostatek patřičných informací o dopadech skladování CO2 na geologická podloží;
43.
domnívá se, že není užitečné zavádět závazné normy pro výrobu elektřiny bez produkce CO2 ve všech elektrárnách, neboť až bude technologie vyvinuta a připravena k použití, bude využívání technologie CCS řídit systém obchodu s emisemi EU; nicméně vybízí průmysl, aby při výstavbě nových elektráren na fosilní paliva pamatoval na koncept "připravenosti k používání technologie zachycování CO2";
44.
vyzývá Komisi, aby ohledně CCS urychleně předložila legislativní návrh, který vyřeší právní otázky týkající se skladování a přepravy CO2, čímž se vytvoří platforma pro zabezpečení investic v souvislosti s takovými projekty;
45.
vyzývá Komisi, aby vyhodnotila potenciální rizika zachycování a skladování CO2 a stanovila požadavky na udělování licencí pro činnosti v této oblasti a pro vhodné řízení zjištěných rizik a dopadů;
46.
trvá na tom, že při zkoumání možností geologického skladování jakožto součásti technologie CCS musí být zaručeno, že se CO2 bude ukládat bezpečně a trvale v lokalitách, které neumožňují unikání uhlíku zpět do atmosféry;
47.
domnívá se, že demonstrační projekty týkající se ekologických uhelných technologií se musí provádět v oblastech s historickou tradicí těžby uhlí, které trpí dopadem plánů přeměny a postihuje je finanční rámec na období 2007–2013;
48.
vyzývá Komisi, aby co nejdříve stanovila jasné politické pokyny ohledně podpory výzkumu technologií CCS, aby prošetřila, jak můžou být technologie CCS využity v souvislosti s komerční výrobou elektrické energie a aby předložila návrhy, jak předejít rozporům mezi používáním postupů CCS a systémem obchodu s emisemi a zároveň zajistit, aby tyto pokyny a návrhy nebyly překážkou rozvoje obnovitelných zdrojů energie a úsilí o zvýšení energetické účinnosti;
49.
zdůrazňuje, že je důležité informovat obyvatele oblastí, kde se nacházejí uhelné elektrárny, o nebezpečích spojených s těmito elektrárnami, a poukazuje na to, že je důležité zveřejňovat plány modernizace stávajících elektráren a zmírňování jejich dopadu na životní prostředí;
50.
uznává skutečnost, že v současném stádiu technologického vývoje se odhaduje, že elektřina vyrobená technologií CCS bude stejně drahá jako elektřina pocházející z obnovitelných zdrojů;
51.
zdůrazňuje, že k tomu, aby ekologické uhelné technologie byly lépe proveditelné, je třeba, aby Komise více spolupracovala se soukromým sektorem;
52.
zdůrazňuje, že zatímco je třeba většího financování výzkumu a vývoje technologie CCS, nesmí tak být činěno na úkor financování výzkumu obnovitelné energie;
53.
vyzývá Komisi a členské státy, aby zahájily informační kampaně zaměřené na technologie CCS, jichž se budou účastnit zainteresované subjekty a tvůrci politik;
54.
varuje před jednostrannou závislostí na určitých dodavatelích či způsobech dodávky plynu a zdůrazňuje význam zkapalnělého zemního plynu v rámci diverzifikace dovozu plynu;
55.
naléhavě žádá Komisi, aby prováděla rozsáhlejší geologický průzkum zaměřený na nalezení nových zásob fosilních paliv na území členských států;
56.
vyjadřuje politování nad tím, že Komise v energetickém balíčku podrobněji nerozvedla otázku zabezpečení dodávek ropy, a vyzývá ji, aby k této otázce zveřejnila sdělení;
57.
poukazuje na to, že fosilní paliva představují významný základ, který může být využit pro velkoobjemovou výrobu vodíku jako nosiče energie i paliva;
58.
je znepokojen rozsáhlou výstavbou uhelných elektráren v Číně a Indii (které jakožto rozvojové země nejsou vázány Kjótským protokolem) a zdůrazňuje, že podle odhadů překoná Čína v průběhu roku 2007 objem emisí CO2 vyprodukovaných Spojenými státy; konstatuje však, že Čína a Indie usilují o diverzifikaci zdrojů energie; zdůrazňuje exportní potenciál EU v oblasti čistých energetických technologií; zdůrazňuje také, že má-li se podporovat snižování emisí uhlíku při současném udržování hospodářského růstu, musejí se stát prioritou investic EU do infrastruktury v rozvojovém světě čisté energetické technologie a rozšiřování jejich kapacit;
59.
podporuje spolupráci Komise s Čínou, zejména partnerství EU-Čína v oblasti změny klimatu z roku 2005 a následné memorandum o porozumění o spolupráci z roku 2006 v oblasti technologie pro výrobu energie s téměř nulovými emisemi, které by měly povzbudit rozvoj technologií na výrobu čisté energie; vyzývá Komisi, aby spolupracovala s Čínou na přípravě plánu pro rozvoj technologií pro výrobu čisté energie v Číně a aby stanovila klíčové aktivity a milníky pro rozvoj a použití technologií pro výrobu čisté energie v této zemi; naléhá na Komisi, aby vytvořila podobná partnerství s ostatními nově se rozvíjejícími ekonomikami, zejména Indií a Brazílií, které mají rovněž rozsáhlé zásoby uhlí;
60.
bere na vědomí studii Mezinárodní energetické agentury z roku 2005, která dochází k závěru, že zavedení některých technologií v nečlenských zemích OECD by se mohlo osvědčit jako mnohem úspornější a mohlo by být zvláště významné v zemích, v nichž existují velké rozdíly mezi geologickými a přírodními zdroji; domnívá se, že pokud tomu tak je, měly by země zvážit zahrnutí finanční podpory pro rozvojové země, která by jim umožnila splnit vnitrostátní cíle pro zavádění technologií; zdůrazňuje, že schopnost obchodování s nástroji zavádění technologií v zahraničí by proto zvýšila účinnost, a zajistila by zavedení technologií tam, kde je to nákladově nejefektivnější;
61.
vyzývá Komisi, aby podpořila úsilí Světové banky a regionálních rozvojových bank při vytváření investičního rámce pro energie, jehož prostřednictvím by docházelo k řešení otázek nákladů, rizik, institucionálních a informačních překážek prohloubení partnerství veřejného a soukromého sektoru, který by podporoval nízkouhlíkové a bezuhlíkové technologie; vyzývá Komisi, aby posoudila různé mechanismy určené k usnadnění spolupráce při výzkumu a vývoji a plnění dalších cílů přenosu technologií, jako jsou Asijsko-tichomořské partnerství pro čistý rozvoj a klima a Fórum pro vedoucí postavení v oblasti sekvestrace uhlíku (CSLF); vyzývá Komisi, aby vytvořila hodnotící kritéria pro mechanismy mezinárodního financování, sdílení informací a výzkumu a vývoje, která by byla založena na schopnosti přispívat k dlouhodobému nízkouhlíkovému a bezuhlíkovému technologickému rozvoji;
62.
naléhavě žádá Komisi, aby zhodnotila územní dopad svých návrhů v rámci energetické politiky a dala členským státům k dispozici své výsledky;
63.
s ohledem na naléhavost situace vyzývá k okamžitému zvýšení podpory rozvojovým zemím při užívání čistých uhelných technologií, jež se prokázaly jako životaschopné a účinné;
64.
podporuje prosazování projektů a technologií zaměřených na zvýšení energetické účinnosti a zabezpečení dodávek energie v rozvojových zemích a speciálně přizpůsobených potřebám a podmínkám v těchto zemích, jako je výuka obyvatel, jak vyrábět vlastní energeticky účinná topidla, což může pomoci jak vytvořit pracovní příležitosti, tak bojovat proti další desertifikaci a změně klimatu, a rovněž zlepšit zdraví;
Jaderná energie
65.
vítá, jaderný ukázkový program Společenství, který vytváří v Evropě platformu pro komplexní diskusi o možnosti využití jaderné energie;
66.
zdůrazňuje, že jaderná energie je nepostradatelná, mají-li být ve střednědobém horizontu splněny základní energetické potřeby v Evropě;
67.
podporuje návrh Evropské rady z března 2007, aby byla vedena nezaujatá diskuse o možnostech a rizicích jaderné energie;
68.
poukazuje na to, že v současnosti se financování výzkumu v oblasti jaderné energie soustředí převážně na oblast technologií souvisejících s bezpečností;
69.
uznává, že jaderná energie tvoří důležitou součást systému zásobování energií v 15 z 27 členských států, a tudíž i v Unii jako celku, přičemž zajišťuje třetinu dodávek elektrické energie v celé EU;
70.
poukazuje na to, že výroba jaderné energie v EU se průmyslově vyvíjela ve velkém měřítku po uplynulá čtyři desetiletí a současně neustále zvyšovala úroveň své spolehlivosti a bezpečnosti;
71.
poukazuje na to, že se ve Finsku, Francii, Bulharsku, Rumunsku, na Slovensku, v Litvě (ve spolupráci s Lotyšskem a Estonskem), Spojeném království, Polsku a České republice staví nové jaderné elektrárny nebo se plánuje jejich výstavba či se taková možnost zkoumá;
72.
konstatuje, že jaderná energie v současné době představuje největší energetický zdroj EU s nízkou produkcí uhlíku, a zdůrazňuje potenciální úlohu jaderné energie při ochraně klimatu;
73.
odkazuje na třetí zprávu mezivládního panelu pro změny klimatu (IPCC), která uvádí jadernou energii jako jednu z možností zmírnění změny klimatu;
74.
upozorňuje na to, že rozhodnutí každého členského státu, zda zvolit jadernou energii nebo ji odmítnout, zůstává v jeho výlučné pravomoci, ale může ovlivnit vývoj cen energie v jiných členských státech;
75.
vyzývá Komisi, aby navrhla opatření určená k udržení vysoké úrovně odborné způsobilosti v rámci EU, která je nezbytná, pokud má zůstat zachována možnost využívání jaderné energie;
76.
upozorňuje na to, že krátkodobá a střednědobá rozhodnutí o využívání jaderné energie rovněž přímo ovlivní cíle v oblasti ochrany klimatu, které by mohla EU realisticky stanovit; upozorňuje na to, že vzdá-li se EU jaderné energie, nebude možno dosáhnout cílů stanovených ve věci snižování emisí skleníkových plynů a ochrany klimatu;
77.
připomíná, že členské státy využívající jadernou energii se zavázaly dodržovat příslušné mezinárodní bezpečnostní normy a normy v oblasti nešíření jaderných zbraní, a uznává v této souvislosti mimořádný význam Smlouvy o Euratomu;
78.
vítá, že byla zřízena skupina na vysoké úrovni pro jadernou bezpečnost a nakládání s odpady, a zřízení Evropského fóra pro jadernou energii vnímá jako důležitou platformu, v jejímž rámci mohou zainteresované strany diskutovat o plánech investic do jaderné energie a která podpoří transparentní, řádně dokumentovaný a vyvážený dialog o všech otázkách týkajících se použití a využití této formy energie;
79.
vítá žádost Komise o stanovení společných referenčních úrovní jaderné bezpečnosti v EU; v této souvislosti naléhavě upozorňuje, že je třeba, aby tyto referenční úrovně na základě vzájemného přezkumu osvědčených postupů odrážely nejpřísnější možné bezpečnostní normy;
80.
zdůrazňuje význam technologické platformy pro udržitelnou jadernou energii spuštěné v září 2007 při vytváření evropského plánu strategického výzkumu pro jaderné štěpení;
81.
zdůrazňuje, že objevená naleziště uranu po celém světě představují podle odhadů zásoby na více než 200 let a nabízejí reálné budoucí možnosti diverzifikace politických rizik týkajících se zabezpečení zásobování, resp. umožňují dosáhnout kompromisu mezi rizikem, cenou a polohou nalezišť zdrojů jaderného paliva;
82.
zdůrazňuje, že vývojové trendy předpokládané v rámci Mezinárodního fóra IV. generace, jehož členem je Evropské společenství pro atomovou energii, naznačují, že jaderná energie má dlouhodobou budoucnost, neboť se z velké míry opírá o využívání zdrojů, které prodlužují časový rámec možného využívání jaderné energie v řádu tisíců let a velmi výrazně omezí objem a míru radioaktivity konečného odpadu;
83.
podporuje vyjádření Komise ke konkurenceschopnosti jaderné energie a poukazuje na to, že finanční prostředky Společenství v rámci sedmého rámcového programu Euratomu budou využity převážně na výzkum v oblasti bezpečnosti a jaderné syntézy; poukazuje na to, že aby se co nejlépe splnila strategická kritéria EU, mělo by se úsilí Společenství spojit s výzkumem určeným pro rozvoj nové generace udržitelné jaderné technologie;
84.
poukazuje na to, že výroba jaderné energie nebude velkou měrou ovlivněna žádnými pohyby ceny uranu, protože náklady na toto palivo mají malý dopad na cenu elektřiny;
85.
vzhledem k dlouhodobým investičním obdobím zdůrazňuje potřebu stabilního právního a politického rámce;
86.
odkazuje na průzkum Eurobarometru z roku 2006, podle nějž má na postoj obyvatelstva k atomové energii velký vliv dobrá informovanost; proto zdůrazňuje význam otevřeného veřejného dialogu o jaderné energii ve všech členských státech, aby se tak zvyšovalo veřejné povědomí o pozitivních a negativních dopadech elektrické energie vyráběné v jaderných elektrárnách před tím, než se učiní jakákoli politická rozhodnutí;
87.
vyzývá Komisi a členské státy, aby pokročily v otázce trvalého uskladnění, a ukončily tak dočasné ukládání odpadu těsně pod zemským povrchem;
88.
připomíná, že se od reaktorů čtvrté generace očekává zvýšení účinnosti využití paliv a snížení objemu odpadů; proto žádá Komisi a členské státy, aby se zaměřily na vývoj strukturálních materiálů a optimalizaci využití jaderného paliva a podporovaly projekty zaměřené na vývoj prototypů reaktorů čtvrté generace;
89.
poukazuje na to, že využívání jaderné energie může vytvářet synergie s obnovitelnými zdroji energie, například tím, že poskytne originální metody efektivní a hospodárné výroby vodíku nebo biopaliv;
90.
připomíná, že po celém světě je plánována či realizována výstavba mnoha jaderných elektráren a že pro evropské společnosti má zásadní význam, aby se na jejich výstavbě podílela, ať již z hlediska průmyslové strategie, nebo za účelem podpory nejpřísnějších možných bezpečnostních zásad na celém světě;
91.
poukazuje závěrem na úlohu půjček Euratomu a vyzývá členské státy, aby zajistily tento důležitý nástroj i v budoucnu;
o
o o
92.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
