6. 9. 2010 B7-0493/2010 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o situací Romů a o svobodě pohybu v Evropské unii
Hannes Swoboda
,
Monika Flašíková Beňová
,
Kinga Göncz
,
Rovana Plumb
,
María Muñiz De Urquiza
,
Claude Moraes
,
Sylvie Guillaume
,
Juan Fernando López Aguilar
,
Tanja Fajon
,
Rita Borsellino
za skupinu S&D
PE446.576v01-00 B7‑0493/2010 Usnesení Evropského parlamentu o situací Romů a o svobodě pohybu v Evropské unii
Evropský parlament ,
– s ohledem na Listinu základních práv EU, a zejména na její články 1, 8, 20, 21, 19, 24, 25, 35, 45,
– s ohledem na články 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii, v nichž jsou zakotvena základní práva a zásady Evropské unie, včetně zásady zákazu diskriminace a zásady volného pohybu,
– s ohledem na články 8, 9, 10, 16, 18, 19, 20, 21, 151, 153 a 157 Smlouvy o fungování Evropské unie,
– s ohledem na usnesení ze dne 28. dubna 2005 o situaci Romů v Evropské unii, ze dne 1. června 2006 o situaci romských žen v Evropské unii, ze dne 15. listopadu 2007 o uplatňování směrnice 2004/38/ES o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států, ze dne 31. ledna 2008 o evropské strategii pro romskou menšinu, ze dne 10. července 2008 o soupisu romské komunity v Itálii na základě etnického původu, ze dne 11. března 2009 o sociální situaci Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EU a ze dne 25. března 2010 o druhém summitu o romské otázce,
– s ohledem na směrnici Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ, směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání, rámcové rozhodnutí Rady 2008/913/SVV ze dne 28. listopadu 2008 boji proti některým formám a projevům rasizmu a xenofobie prostřednictvím trestního práva, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/38/ES ze dne 29. dubna 2004 o právu občanů Unie a jejich rodinných příslušníků svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států a na směrnici 46/1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů,
– s ohledem na zprávy o Romech, rasizmu a xenofobii v členských státech EU za rok 2009, které zveřejnila Agentura pro základní práva, a na zprávy komisaře Rady Evropy pro lidská práva Thomase Hammarberga,
– s ohledem na závěry zasedání Evropské rady z prosince 2007 a června 2008 a dále na závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti z prosince roku 2008 a Rady ve složení pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele týkající se začleňování Romů, které byly přijaty dne 8. června 2009 v Lucemburku,
– s ohledem na to, že v roce 2005 bylo vyhlášeno Desetiletí začleňování Romů do společnosti a v řadě členských států EU, kandidátských zemí a dalších zemí s významným zastoupením institucí EU byl vytvořen Fond pro vzdělávání Romů,
– s ohledem na závěry prvního summitu o romské otázce (konaného v Bruselu dne 16. září 2008) a druhého summitu o romské otázce (konaného v Córdobě dne 8. dubna 2010),
– s ohledem na připravovanou zprávu svého Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o evropské strategii pro začleňování Romů do společnosti, která je plánována na konec roku 2010,
– s ohledem na doporučení, která vydal Výbor OSN pro odstranění rasové diskriminace na svém 77. zasedání (2. až 27. srpna 2010) a jež se týkají Dánska, Estonska, Francie, Rumunska a Slovinska,
– s ohledem na zprávu Rady Evropy, 4. zprávu Evropské komise proti rasizmu a intoleranci o Francii zveřejněnou dne 15. června 2010,
– s ohledem na deset společných základních zásad týkajících se začleňování Romů do společnosti,
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že se Evropská unie zakládá na zásadách zakotvených v Listině EU a ve Smlouvách EU, mezi něž patří zásada zákazu diskriminace, konkrétní práva definující občanství EU a právo na ochranu osobních údajů,
B. vzhledem k tomu, že tyto zásady se uplatňují prostřednictvím uvedených směrnic 43/2000, 78/2000, 38/2004 a 95/46,
C. vzhledem k tomu, že 10 až 12 milionů evropských Romů neustále trpí závažnou diskriminací v oblasti vzdělávání (zejména segregací), bydlení (zejména nuceným vystěhováváním a horšími životními podmínkami, často v ghettech), zaměstnání (zejména nízkou úrovní zaměstnanosti), a také pokud je o rovný přístup ke zdravotní péči a k dalším veřejným službám a o překvapivě nízkou úroveň jejich účasti v politickém životě,
D. vzhledem k tomu, že po rozšíření Unie v letech 2004 a 2007 se většina evropských Romů stala občany EU, a že tedy oni sami i jejich rodiny požívají práva volně se pohybovat a usazovat na území členských států,
E. vzhledem k tomu, že postavení mnoha Romů a romských komunit, kteří se rozhodli usadit se v jiném členském státě, než je stát, jehož jsou občany, je obzvláště nejisté,
F. vzhledem k tomu, že k repatriaci a navracení Romů do vlasti dochází v několika členských státech a v nedávné době také ve Francii, kde vláda v období mezi březnem a srpnem 2010 vyhostila či „dobrovolně“ vrátila do vlasti stovky romských občanů EU,
G. vzhledem k tomu, že toto chování je doprovázeno stigmatizací Romů a všeobecnou protiromskou náladou v politickém diskurzu,
H. vzhledem k tomu, že Evropský parlament opakovaně vyzval Komisi k vypracování romské strategie EU, která by podporovala zásadu rovných příležitostí a začleňování do společnosti v celé Evropě,
I. vzhledem k tomu, že EU má k dispozici řadu nástrojů, které je možno použít v boji proti sociálnímu vyloučení Romů, jako např. novou možnost věnovat částku do výše 2 % celkového přídělu z EFRR na výdaje na bydlení ve prospěch marginalizovaných skupin, kterou poskytují strukturální fondy a která vstoupí v platnost v průběhu roku 2010, nebo stávající možnosti v rámci Evropského sociálního fondu,
J. vzhledem k nerovnoměrnému a pomalému pokroku v boji proti diskriminaci Romů, který se zakládá na tom, že jim bude zaručeno právo na vzdělání, zaměstnání, zdraví a bydlení a svoboda pohybu v členských státech, a vzhledem k tomu, že je nutné zvýšit zastoupení Romů ve vládních strukturách a státní správě členských států,
1. připomíná, že Evropská unie je především společenstvím založeným na hodnotách a zásadách, jejichž cílem je zachovat a podporovat otevřenou společnost, z níž by nebyl nikdo vyloučen, zejména na základě zákazu všech forem diskriminace a definováním občanství EU;
2. zdůrazňuje, že všichni občané a jejich rodiny mají právo svobodně se pohybovat a pobývat na území celé EU, přičemž toto právo je jedním z pilířů občanství EU, jak je definováno ve Smlouvách a uplatňováno na základě směrnice 38/2004, kterou by měly používat a dodržovat všechny členské státy;
3. vyjadřuje své hluboké znepokojení nad nedávnými opatřeními francouzské vlády zaměřenými na repatriaci a navrácení stovek romských občanů EU do jejich původní vlasti, ať už se jednalo o dotovanou repatriaci či o repatriaci pod záminkou humanitární pomoci, a naléhavě žádá francouzské orgány, aby tuto praxi okamžitě ukončily;
4. je hluboce znepokojen pobuřující a otevřeně diskriminační rétorikou, která zazněla v rámci politického diskurzu v průběhu repatriace Romů, jenž je živnou půdou pro rasistické výroky a akce extremistických pravicových uskupení; vyzývá proto politické činitele k zodpovědnosti a odmítá jakékoli výroky, které spojují menšiny a přistěhovalectví s kriminalitou a vytvářejí diskriminační stereotypy;
5. připomíná v této souvislosti, že směrnice 2004/38 obsahuje možnost omezení svobody pohybu a vyhoštění určitých občanů EU, že se však jedná o výjimku, která se řídí konkrétními a jasnými omezeními; jde zejména o to, že při rozhodování o vyhoštění je nutné každý případ posuzovat a rozhodovat o něm jednotlivě a brát přitom v úvahu poměry jednotlivých osob a zároveň zajistit procesní záruky a možnost opravného řízení (články 28, 30, 31);
6. zdůrazňuje dále, že podle směrnice 38/2004 nelze automatické vyhoštění občanů EU v žádném případě zdůvodňovat nedostatkem finančních prostředků (16. bod odůvodnění, článek 14) a že k omezení volného pohybu a pobytu na základě veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti nebo veřejného zdraví lze přistoupit pouze na základě chování jednotlivců, nikoli na základě obecné prevence či etnického a národnostního původu;
7. vyjadřuje své znepokojení nad nepřiměřeností sběru biometrických údajů občanů EU, pro nějž z hlediska bezpečnosti a prosazování práva neexistuje žádný důvod, a připomíná, že vytváření biometrických databází občanů EU v jednotlivých členských státech i postup identifikace občanů EU musí v souladu se směrnicemi 43/2000 a 95/45 probíhat případ od případu, bez diskriminace a za dodržování záruk a zásad ochrany osobních údajů;
8. s politováním konstatuje, že Evropská komise jakožto ochránkyně smluv reagovala opožděně a v omezeném rozsahu, pokud jde o kontrolu toho, jak členské státy v rámci svých opatření dodržují primární právo a právní předpisy EU, zejména uvedené směrnice o zákazu diskriminace, volném pohybu a právu na zachování důvěrné povahy osobních údajů; opakovaně vyjadřuje znepokojení nad dopadem stávajícího rozdělení úkolů mezi členy Komise, pokud jde o politiky týkající se Romů, a vyzývá k větší horizontální koordinaci, která by v budoucnu zaručila, že Komise bude reagovat včas a účinně;
9. vyzývá Komisi, aby se se vší rozhodností postavila za hodnoty a zásady vyjádřené v Listině EU a ve Smlouvách a aby urychleně provedla zevrubnou analýzu situace ve Francii a ve všech členských státech, pokud jde o soulad mezi romskými politikami a právními předpisy EU;
10. vyjadřuje hluboké znepokojení nad tím, že Komise s ohledem na naléhavost situace dosud nereagovala na žádost Parlamentu z ledna 2008 a března 2010, aby ve spolupráci s členskými státy vypracovala evropskou strategii o romské otázce; znovu vyzývá Komisi, aby vypracovala obsáhlou evropskou strategii o začleňování Romů do společnosti;
11. domnívá se, že EU nese spolu se všemi členskými státy společnou odpovědnost za podporu začleňování Romů do společnosti, která vyžaduje komplexní přístup na úrovni EU ve formě celounijní strategie o romské otázce, jež by byla založena na závazcích přijatých na druhém summitu o romské otázce konaném v Córdobě:
· dosáhnout pokroku v začleňování romských otázek do evropských a vnitrostátních politik v oblasti základních práv a ochrany proti rasizmu, chudobě a sociálnímu vyloučení;
· vylepšit návrh strategie integrované platformy pro začleňování Romů do společnosti a prosazovat přitom především klíčové cíle a výsledky,
· zajistit, aby se stávající finanční nástroje EU dostaly k Romům, a pomoci při zlepšování jejich integrace do společnosti na základě sledování využívání těchto prostředků; kromě toho byly zavedeny nové podmínky, což má zajistit, že využíváním daných prostředků bude možné lépe reagovat na situaci Romů;
12. pokládá za důležité, aby byl vytvořen komplexní program rozvoje, který by se zaměřil současně na všechny související politické oblasti a umožnil okamžitý zásah v ghettech, která se potýkají s vážnými strukturálními znevýhodněními; vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, že se při realizaci operačních programů budou přísně dodržovat opatření zaměřená na zajištění rovných příležitostí, aby projekty přímo či nepřímo neprohlubovaly segregaci a sociální vyloučení Romů; zdůrazňuje, že dne 10. února 2010 Parlament přijal zprávu o způsobilosti investic do bydlení ve prospěch marginalizovaných komunit, která umožňuje investice do bydlení ve prospěch ohrožených skupin v rámci ERRF, a žádá urychlené provádění revidovaného nařízení, aby mohly členské státy tuto možnost aktivně využívat;
13. vyjadřuje znepokojení nad nucenou repatriací Romů do zemí západního Balkánu, kde se mohou stát bezdomovci a být terčem diskriminace; vyzývá Komisi, Radu a členské státy, aby zajistily dodržování jejich základních práv, včetně toho, že jim bude poskytnuta vhodná pomoc a jejich situace se bude sledovat;
14. doporučuje, aby Rada přijala společný postoj k financování ze strukturálních a předvstupních fondů, který by odrážel evropský politický závazek podporovat začleňování Romů do společnosti, a zajistila, aby při revizích dotyčných operačních programů byly zohledněny společné základní zásady týkající se začleňování Romů do společnosti, a to i s ohledem na příští programové období; naléhavě vyzývá Komisi, aby provedla analýzu a vyhodnocení sociálního dopadu dosavadních investic z předvstupních a strukturálních fondů zaměřených na ohrožené skupiny a aby vyvodila důsledky a vytvořila nové strategie a pravidla, bude-li to v této oblasti nutné;
15. nabádá orgány EU, aby do procesu vytváření komplexní EU politiky pro Romy ve všech aspektech plánování, provádění a dohledu zapojily romské komunity od místní úrovně až po nevládní organizace a aby rovněž využily zkušeností Desetiletí začleňování Romů do společnosti 2005–2015, akčního plánu OBSE a doporučení Rady Evropy a Organizace spojených národů i samotného Parlamentu;
16. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí, evropskému inspektorovi ochrany údajů, Radě Evropy a OBSE.
