14. 6. 2010 B7-0353/2010 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o strategii EU 2020 – stěžejní iniciativy
Corien Wortmann-Kool
,
Peter Liese
,
Richard Seeber
,
Pilar del Castillo Vera
,
Andreas Schwab
,
Jean-Paul Gauzès
,
Csaba Őry
,
Othmar Karas
,
Marian-Jean Marinescu
,
Lambert van Nistelrooij
,
Albert Deß
za skupinu PPE
PE441.935v01-00 B7‑0353/2010 Usnesení Evropského parlamentu o strategii EU 2020 – stěžejní iniciativy
Evropský parlament ,
– s ohledem na prohlášení Rady a Komise o strategii EU 2020 – stěžejní iniciativy,
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A. vzhledem k lítosti, kterou vyjadřuje nad tím, že cílů Lisabonské strategie nebylo dosaženo v důsledku slabé struktury řízení a nedostatečné odpovědnosti členských států; vzhledem k tomu, že vezmeme-li v úvahu zejména současnou hospodářskou krizi, je nutné sestavit účinnou strategii, jak dovést EU zpět k hospodářskému růstu a zaměstnanosti,
B. vzhledem k tomu, že je třeba zamezit hospodářské a sociální patové situaci, která již nastala v jiných částech světa, mj. v důsledku stárnutí populace, a proto by Evropská unie a jednotlivé členské státy měly vyvinout větší úsilí zohledňující vnější rozměr celosvětové konkurenceschopnosti Unie,
C. vzhledem k tomu, že má-li být dosaženo výsledků, evropské úkoly a odpovědnost musí být velmi organizovaně rozděleny mezi evropské, vnitrostátní, regionální a místní správní úrovně, všechny musí odpovídat nárokům na vysokou kvalitu a odpovědnost a skutečné hnací síly změn – podnikatelské subjekty a univerzity spolupracující s místní a regionální samosprávou a občanskou společností – by měly hrát v novém prováděcím mechanismu klíčovou úlohu,
D. vzhledem k důrazu, který klade na posouzení demografické krize a jejích důsledků, by nemělo zachování zavedených výhod pro současné generace probíhat na úkor generací příštích; vzhledem k tomu, že je důležité podporovat demografickou změnu k lepšímu a vytvořit politiku vstřícnou k rodině,
RŮST: ZAMĚSTNANOST A KONKURENCESCHOPNOST
1. zdůrazňuje, že prvotním cílem musí být růst; bez růstu se nedocílí vyšší zaměstnanosti; bez růstu se nepodaří vyřešit krizi veřejných financí a podnikatelských hospodářských výsledků; hospodářský růst je základním předpokladem fungování systémů sociálního zabezpečení; krize připravila Evropu o významné příležitosti hospodářského růstu, a proto návrat k růstové tendenci musí být okamžitý a podstatný;
2. poznamenává, že strukturální reformy jsou nezbytné k překonání základních slabin evropské ekonomiky, jako je například prudce rostoucí zadlužení a deficity, nízká produktivita a nedostatečná konkurenceschopnost; veřejné finance musí být využívány účinněji; cíli takových strukturálních reforem je: právní prostředí příznivé pro podnikání, účinné fungování vlády, nedeformující zdanění, vysoká míra zapojení pracovních sil na trhu práce, zejména žen, stejně jako dobrý systém vzdělávání; všechny tyto body jsou nezbytnými předpoklady růstu;
3. domnívá se, že nové hnací motory růstu musí působit na posílení evropské soudržnosti: hospodářské, sociální a územní, jak předpokládá čl. 4 odst. 2c Smlouvy; směřování k soudržnosti není nákladem, jelikož využívá dosud nevyužitého potenciálu, rozšiřuje růstový základ a vytváří kapitál v evropské sociální oblasti; inovace, které mohou přinést růst produktivity a technologické možnosti s potenciálem vytvořit nové druhy poptávky a trhy, vyžadují místní a regionální zaměření a místně podmíněný integrovaný přístup k investicím a politikám růstu;
4. konstatuje, že z rozpočtového hlediska je nemožné jasně stanovit, jaké budou finanční dopady strategie EU 2020 – stěžejní iniciativy na návrh rozpočtu na rok 2011; proto vyjadřuje silné pochybnosti, pokud jde o možnost zajistit dostatečné financování těmto klíčovým iniciativám; žádá, aby Komise dokázala před začátkem červnového trialogu vyčlenit jednotlivé rozpočtové položky, do nichž spadají tyto nové stěžejní iniciativy;
5. opětovně požaduje pracovní trh, který bude přístupný všem a bude konkurenceschopný; reorganizace systémů sociálního zabezpečení je nezbytná proto, aby se zajistilo, že změna zaměstnání nebude představovat nižší úroveň sociálního zabezpečení, aby dočasné přeškolování na výkon jiného zaměstnání nevedlo k poklesu příjmu a přístup „flexikurity“ se jednotně nezaměřoval pouze na flexibilitu pracovního trhu;
6. je přesvědčen, že budou-li k dispozici vhodný politický rámec a odpovídající rozpočtové prostředky, mohou zemědělství a lesnictví hrát důležitou roli v celkové evropské strategii pro zajištění hospodářské obnovy a zároveň mohou přispívat k zajišťování potravin v EU i ve světě a k zachování venkovské krajiny, která představuje 90 % územní plochy EU, mohou mít přínos pro ochranu životního prostředí a mohou významným způsobem přispět při hledání alternativních zdrojů energie;
MALÉ A STŘEDNÍ PODNIKY (MSP) V SOCIÁLNĚ-TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ
7. zdůrazňuje, že EU by měla podněcovat a podporovat MSP a podnikavost, protože jsou rozhodujícími činiteli zachování a tvorby pracovních míst; administrativní a regulační zatížení a pravidla by měla být zjednodušena, aby umožnila MSP větší růst v důsledku volného uvádění zboží a služeb na trh s 500 miliony spotřebitelů tvořící jednotný trh EU; je třeba více omezit byrokracii; dále zdůrazňuje význam dosažení úplného provedení iniciativy na podporu malých a středních podniků „Small Business Act“ prostřednictvím úsilí na všech politických úrovních;
8. zdůrazňuje, že MSP jsou páteří naší sociálně-tržní ekonomiky, vytváří pracovní příležitosti a hrají klíčovou úlohu při obnově hospodářského růstu; měly by proto být upřednostněny zejména další snahy v oblasti reforem, jako další provádění cílů v oblasti deregulace a právních předpisů vstřícných vůči MSP, vytváření motivujícího prostředí pro začínající podniky, podpora podnikání a zlepšení přístupu k financím; dále je toho názoru, že strategie EU 2020 by měla zahrnovat cíle a iniciativy, které by podporovaly růst průměrného podílu základního a rizikového kapitálu v podnicích;
9. požaduje vytvoření podnikatelsky příznivého prostředí pro hospodářská odvětví EU stanovením méně náročných rámcových podmínek, které by průmyslovému odvětví a MSP umožnily fungovat a inovovat s tím, že technologické možnosti budou spadat do kompetence průmyslového odvětví, a taktéž zajištěním patřičného přístupu ke zdrojům a jejich účinného využívání;
10. připomíná, že rozvoj mikropodniků je často způsob, jak bojovat s nízkou zaměstnaností; založení podniku je často cestou k úspěchu navzdory nepružným sociálním podmínkám; prvním předpokladem rozvoje MSP je jejich schopnost zajistit dostatečné financování svých činností; zachování záručních mechanismů pro MSP, dynamické druhotné trhy a bankovní sféra, která bude podporovat ekonomickou aktivitu v Evropě, jsou podmínkami rozvoje MSP;
11. vyzývá Komisi, aby stanovila praktická opatření, jejichž cílem bude zlepšit přístup k finančním prostředkům, zejména s ohledem na lepší dostupnost rizikového kapitálu, a pokročila v oblasti zadávání veřejných zakázek v předkomerční fázi;
SMĚLEJŠÍ INICIATIVY POTŘEBNÉ K DOKONČENÍ VNITŘNÍHO TRHU
12. zdůrazňuje, že vnitřní trh je jednou z hlavních hybných sil evropského hospodářského růstu a že je stále zapotřebí jej dotvořit; přetrvávání některých překážek volného pohybu osob, zboží, služeb a kapitálu si žádá další úsilí všech evropských orgánů, aby byl vytvořen lepší, konkurenceschopnější a účinnější jednotný trh; mimo to odstranění překážek v oblasti infrastruktury na vnitrostátní a evropské úrovni by umožnilo bezproblémové fungování vnitřního trhu a posílilo ekonomický růst;
13. zdůrazňuje, že jednotný trh by měl být v rámci strategie považován nejen za způsob dosažení cílů, ale za cíl samotný; v rámci strategie je nutné vyřešit otázku chybějících propojení, jelikož jde o nutnou podmínku účinnosti veškerých ostatních vnitřních politik;
14. vítá zprávu o vnitřním trhu, kterou vypracoval Mario Monti; vyzývá Komisi, aby vypracovala „akt o jednotném trhu“, který se bude skládat z balíčku legislativních a nelegislativních iniciativ pro všechny oblasti ve snaze dosáhnout vytyčeného cíle v podobě udržitelného a vysoce konkurenceschopného sociálně-tržního hospodářství;
15. připomíná, že podniky a podnikatelé musí mít reálnou možnost růst a nabízet zboží a služby 500 milionům evropských spotřebitelů; v současné době vnitřní trh neusnadňuje a nepodporuje rozvoj evropské ekonomiky služeb; zatímco obchod se zbožím je významný, ekonomika služeb je budoucností, a je tedy nezbytné vytvořit plně funkční vnitřní trh se službami;
16. domnívá se, že je důležité, aby strategie EU 2020 zohlednila:
• rozšíření a plné provedení směrnice o službách, např. zdravotnické služby atd.,
• usnadnění přeshraničního obchodu na základě revize směrnice o elektronickém obchodu,
• úplné provedení třetí směrnice o poštovních službách,
• vytvoření centrálního kontaktního místa pro DPH,
• umožnění toho, aby MSP mohly působit v celé Evropě, prostřednictvím přístupu vzájemného uznávání a snížením administrativní zátěže;
17. zdůrazňuje, že je důležité zachovat volný obchod a přístup na globální trhy jakožto klíčový faktor a neubírat se směrem k protekcionismu; inovativní podnikatelé a podniky mohou vzkvétat pouze na volném a globálním trhu;
18. připomíná, že Komise by měla navrhnout svou obchodní strategii pro Evropu do roku 2020 tak, aby z obchodní politiky EU učinila skutečný prostředek pro vytváření pracovních míst a celosvětový udržitelný rozvoj a aby připravila včasné zahájení otevřeného dialogu s Evropským parlamentem a občanskou společností o prioritách EU na dobu po skončení jednání v Dauhá, a to zejména pokud jde o sociální a environmentální standardy a reformu WTO;
INOVACE V UNII: VÝZKUM, VÝVOJ A INOVAČNÍ TECHNOLOGIE – NOVÉ DOVEDNOSTI A NOVÁ POVOLÁNÍ
19. naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zachovaly cíl vynaložit celkově 3 % HDP na výzkum a vývoj; vyzývá členské státy, aby lépe využívaly potenciálu součinnosti prostředků politiky soudržnosti a prostředků na výzkum a vývoj; aby byl evropský aplikovaný výzkum účinnější, je nezbytné zefektivnit stávající struktury; mělo by se vytvořit lepší prostředí pro výzkum a poskytování investic věnovaných na inovace jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru; vyzývá Komisi, aby zavedla praktická opatření, jejichž cílem bude zlepšit přístup k finančním prostředkům, zejména s ohledem na lepší dostupnost rizikového kapitálu;
20. žádá zvýšení inovačního potenciálu evropského hospodářství založeného na znalostech prostřednictvím vyšších investic do základního a aplikovaného výzkumu a vývoje, aby se tím řešily zásadní společenské výzvy, a stanovení politiky inovací, která bude mít širokou oblast působnosti a bude zahrnovat všechny související politické oblasti;
21. lituje, že v EU neexistuje skutečný vnitřní trh inovací, a vyzývá Komisi a členské státy, aby koordinovaly své úsilí v této oblasti, zejména pokud jde o brzké dosažení dohody o patentu Společenství a o jednotné soudní řešení sporů týkajících se patentů, a zdůrazňuje význam standardizace pro vývoj inovativních produktů;
22. usuzuje, že v současné světové ekonomice je „know how“ pro hospodářský rozvoj nejdůležitější a že musí být vytvořeny ty nejlepší podmínky pro přeměnu naší společnosti na společnost založenou na znalostech;
23. je důležité, aby strategie EU 2020 usilovala o:
• zesílení spolupráce mezi evropskými výzkumnými pracovníky zavedením systému „výzkumných voucherů“, který poskytne finance na výzkum v případě, že se vědecký pracovník přesune na univerzitu v jiném členském státě, což bude ku prospěchu střediskům špičkové úrovně, nezávislým univerzitám, zvýšené mobilitě výzkumných pracovníků i získání většího počtu vědeckých pracovníků z jiných světadílů;
• otevření evropských univerzit soutěži a studentům z celé Evropy,
• zvýšení objemu finančních prostředků vynaložených na výzkum a vývoj (v rámci 8. rámcového programu pro výzkum),
• poskytnutí pracovníkům s nízkou kvalifikací vhodné vyškolení, aby rozvíjeli schopnosti nezbytné v moderním hospodářství založeném na znalostech;
24. žádá Komisi, aby posílila efekt součinnosti mezi různými nástroji Společenství, které mají podpořit výzkum a inovace (jako například strukturální fondy, Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (CIP) a rámcový program pro výzkum) a aby předložila podstatné a jednoznačné návrhy na snížení administrativní zátěže a zbytečné byrokracie vztahující se k těmto nástrojům;
25. vítá uzavření tří nových evropských inovačních partnerství v oblasti „biohospodářství“, klíčových technologií a technologie pro starší občany;
26. zdůrazňuje, že tyto sektory mohou účinně přispívat k cíli růst ekologicky, zejména širším využitím zemědělských metod šetrných k životnímu prostředí a používáním a podporováním nových technologií, zvláště biotechnologie a „zeleného chemického průmyslu“;
27. je přesvědčen, že odvětví rybolovu Společenství bude hrát významnou úlohu v zajištění dostatečného přísunu bílkovin pro další generace. k dosažení tohoto cíle potřebují budoucí společné rybářské politiky větší investice do cílených výzkumů, aby mohly zaručit odvětví konkurenceschopného rybolovu a akvakultury v rámci udržitelnosti pro životní prostředí;
MLÁDEŽ V POHYBU: VZDĚLÁVÁNÍ, ODBORNÁ PŘÍPRAVA A CELOŽIVOTNÍ UČENÍ
28. žádá členské státy, aby přijaly ambiciózní cíle vytýčené ve sdělení Komise „Evropa 2020“ spočívající v tom, že výskyt případů předčasného ukončení školní docházky by měl klesnout pod 10 % příslušné věkové skupiny a alespoň 40 % obyvatel by mělo mít úspěšně ukončené terciární vzdělání či jeho obdobu;
29. silně podporuje rozhodnutí Komise zaměřit jednu ze stěžejních iniciativ strategie EU 2020 na mládež, vzdělávání a odbornou přípravu a domnívá se, že tak bude vytvořen zásadní podnět pro rozvoj komplexní strategie EU pro mládež; v této souvislosti zdůrazňuje, že Parlament také považuje mládež za jednu ze svých klíčových rozpočtových priorit na rok 2011 a že jasně vyjádřil svůj záměr nadále podporovat veškeré významné programy v této oblasti po finanční stránce;
30. uvítá, bude-li nový nástroj strukturovaného dialogu zohledňovat požadavky mládeže, pokud jde o zaměstnanost a sociální začlenění; připisuje zásadní důležitost integraci rozličných zúčastněných stran na vnitrostátní úrovni a průběžnému oznamování údajů pro účely udržitelného rozvoje;
31. zdůrazňuje význam vytváření stále těsnějších vazeb mezi oblastí vzdělávání a trhem práce s cílem zajistit, aby náš vzdělávací systém nabízel prostřednictvím různých programů jasnou a dosažitelnou cestu k zaměstnání jak mladým, tak i starším Evropanům;
32. zdůrazňuje, že hlavními body strategie by mělo být řešení nezaměstnanosti mládeže a podpora účinného sladění dovedností s potřebami trhu; ve vzdělávání je třeba vyvinout partnerství veřejného a soukromého sektoru; přeshraniční mobilita studentů a účast výzkumných pracovníků na výměnných programech a stážích by měla posílit atraktivitu evropských institucí vyššího vzdělávání na mezinárodním poli; zachování cíle vynakládat 3 % HDP na výzkum a vývoj podpoří inovace v důsledku výzkumu a vyššího vzdělávání;
33. domnívá se, že vyšší vzdělávání je nejdůležitějším impulsem pro hospodářský a společenský rozvoj, inovace a růst; proto je třeba klást větší důraz na činnosti navazující na boloňský proces a uplatňování zásad, na nichž se členské státy shodly v rámci Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání;
DIGITÁLNÍ PROGRAM PRO EVROPU
34. vítá projekt digitálního programu, jehož úspěch však závisí na konkrétních a ambiciózních návrzích a jenž bude účinný pouze tehdy, bude-li existovat silné vedení v rámci všech politických úrovní a bude-li odpovědnost za jeho uplatňování sdílena na evropské, vnitrostátní i regionální úrovni;
35. zdůrazňuje, že fungující digitální ekonomika je nezbytnou podmínkou pro dobrý stav celého hospodářství EU; konstatuje však, že volnému pohybu digitálních služeb v současné době výrazně brání nejednotné vnitrostátní předpisy; podniky se setkávají s mnohými překážkami přeshraničního prodeje, zejména v důsledku rozdílných pravidel na úrovni členských států v oblastech, jako je ochrana spotřebitele, DPH, recyklace elektrických a elektronických zařízení, právní předpisy vztahující se na určité výrobky a platební operace; dokud nebude tento problém vyřešen, podniky a spotřebitelé nikdy nevyužijí plného potenciálu, který digitální ekonomika skýtá;
36. klade důraz na podporu Evropanů v nové digitální společnosti tím, že jim bude zajištěn přístup k pružné a spolehlivé širokopásmové síti a bude posílena znalost práce s počítačem i práva uživatelů, přičemž rozvoj evropského jednotného digitálního trhu se dostane do popředí na základě možnosti volného pohybu digitálních služeb a plného uplatňování nového právního rámce;
37. domnívá se, že digitální program nabízí nesmírné perspektivy, jež by mohly vést k vytváření pracovních míst a udržitelnému hospodářskému růstu; aby bylo tohoto cíle dosaženo, je nutné propojit digitální program s rozvojem nových služeb, jako je elektronický obchod, elektronické zdravotnictví, elektronické vzdělávání, elektronické bankovnictví atd., konkrétně:
• harmonizace pravidel, jež v současné době brání rozvoji evropského digitálního jednotného trhu a následně i uplatňování nových digitálních služeb;
• investice do vysokorychlostních internetových sítí;
• vytvoření společného rámce EU pro duševní vlastnictví, což umožní volné šíření digitálních obsahů ve všech 27 členských státech;
• zajištění toho, aby digitální dividenda vedla ke skutečnému hospodářskému růstu;
• vytvoření celoevropského trhu pro „obchodování se spektrem“, což umožní skutečnou telekomunikační ekonomiku;
• zahájení „akčního plánu pro digitální gramotnost a začlenění“ na úrovni EU i členských států a pobídky pro iniciativy soukromé sféry zaměřené na poskytování školení, která by umožnila získat digitální dovednosti všem zaměstnancům;
• vypracování evropské charty práv občanů a spotřebitelů v digitálním prostředí;
• potřeba okamžitého přenesení a plného prosazování nového regulačního rámce pro oblast elektronických komunikací ještě před vypršením stanovené lhůty a poskytnutí stejných pravomocí vnitrostátním regulačním orgánům;
38. považuje internet za velkou výzvu pro naši občanskou společnost, pokud jde o zajištění intenzivnějšího růstu a konkurenceschopnosti naší ekonomiky; má rovněž významný potenciál vyvolat změnu chování spotřebitelů napříč celou Evropou; v souvislosti s technologií je třeba zajistit ústřední postavení jednotlivce a stanovit vhodné ochranné mechanismy, jež zaručí, že se ještě více neprohloubí propast mezi:
• většími společnostmi a malými a středními podniky;
• orgány veřejné správy a soukromým sektorem;
• městskými a venkovskými, ostrovními, horskými či odlehlými oblastmi;
• vnitrostátním a přeshraničním elektronickým obchodováním;
39. domnívá se, že také tvůrčí odvětví hraje důležitou úlohu v digitálním prostředí při zohledňování hodnot kulturní rozmanitosti v EU;
ÚČINNOST ZDROJŮ V EVROPĚ
40. žádá o zajištění přístupu a dosažitelnosti cenově dostupných a rozrůzněných zdrojů energie, jež zohledňují změnu klimatu, prostřednictvím plného uplatňování integrovaného trhu s energií, rozvoje evropské energetické infrastruktury, zejména v oblasti obnovitelných zdrojů energie a jiných nízkouhlíkových zdrojů, a posílením energetické účinnosti ve všech příslušných oblastech;
41. připomíná, že evropský průmysl v mnoha oblastech až 100% závisí na dovozu průmyslových neenergetických surovin, a zdůrazňuje skutečnost, že ceny surovin se v posledních letech podstatně zvýšily, zejména v důsledku rychle rostoucí poptávky rozvíjejících se ekonomik a v důsledku činnosti spekulantů; považuje za zásadní, aby EU své politiky v tomto ohledu posílila a vyvinula soudržný politický postup, který průmyslovému odvětví zajistí rovný přístup k surovinám a začlení veškeré dotčené oblasti politiky (vnější činnost, obchod, životní prostředí, vývoj a výzkum, inovace);
42. je toho názoru, že program transevropské dopravní sítě (program TEN-T) je jakožto prostředek k zajištění účinné přepravy osob a zdrojů pro hospodářství Unie zásadní a představuje významný impuls pro zaměstnanost a konkurenceschopnost EU v globálním měřítku při překonávání recese; to si naléhavě žádá významné navýšení finančních zdrojů a ambicí pro program TEN-T; je třeba bez dalších průtahů pokročit se schválenými projekty v rámci TEN-T; Evropská komise by měla vyzvat členské státy, aby splnily své závazky, jež v tomto ohledu učinily;
43. připomíná, že lepší a účinnější koordinace evropské infrastruktury všech druhů dopravy i jejich vzájemné provázanosti je pro dopravní politiku EU zásadní;dokončení a posílení sítě TEN-T a propojení projektů TEN-T a třetích zemí (především ve východní Evropě) musí odstranit stávající překážky jednotného evropského dopravního trhu; rozšíření multimodálních platforem urychlí plné využívání součinnosti více druhů dopravy; toto koordinované využívání infrastruktury založené na vědeckých analýzách vysoce rizikových událostí zaručí ochranu životního prostředí, lepší sociální a zaměstnanecké podmínky, jakož i bezpečnost cestujících;
44. domnívá se, že dekarbonizace dopravy je klíčovou výzvou pro dopravní politiku a je zásadní pro splnění cílů Unie v oblasti životního prostředí a zajištění jejího přednostního významu v rámci vývoje inovativních technologií při vytváření jednotného evropského dopravního prostoru pro evropské občany;
ČISTÁ A ÚČINNÁ ENERGETIKA: ENERGETICKÁ ÚČINNOST CÍLEM EU
45. domnívá se, že EU by si měla zachovat svou vedoucí úlohu v oblasti ekonomiky trvale udržitelných technologií a rozšířit své konkurenční možnosti v tomto odvětví, pro což je zapotřebí konkrétních politických opatření, ambiciózních cílů a odpovídajících podpůrných finančních prostředků;
46. zdůrazňuje již právně závazný příslib EU snížit emise CO 2 o nejméně 20 % do roku 2020 a domnívá se, že EU by měla dávat účinnějším způsobem najevo, že je ochotna zvýšit svůj závazek na 30% snížení emisí skleníkových plynů za předpokladu, že také ostatní země budou připraveny přijmout odpovídající závazek; je zapotřebí jasných a objektivních ukazatelů, jež by určovaly pokrok učiněný směrem k udržitelnému a energeticky účinnému sociálně-tržnímu hospodářství; v tomto ohledu je třeba stanovit realistické a dosažitelné cíle;
47. konstatuje, že postupy udržitelné výroby společně s účinným využíváním zdrojů a integrovanou energetickou politikou a další rozvoj obnovitelných zdrojů energie umožní EU nejen splnit její cíle v oblasti změny klimatu a energetiky, ale také zachovat silnou průmyslovou základnu v Evropě a zvýšit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost; energetická účinnost, jako např. v oblasti energetické náročnosti budov, je ve skutečnosti nejen nákladově nejefektivnějším způsobem, jak snížit emise skleníkových plynů a zlepšit energetickou bezpečnost, ale může také napomoci při vytváření pracovních míst;
48. zdůrazňuje, že je nezbytně nutné dokončit vnitřní trh s energií a vybízet členské státy, aby neprodleně začaly provádět třetí energetický balíček s cílem podpořit hospodářský růst, otevření trhu a lepší práva spotřebitelů a zvýšit bezpečnost dodávek energie v EU; do roku 2020 i poté bude třeba výrazně investovat do energetické infrastruktury, zejména s cílem zdokonalit evropské energetické sítě, včetně transevropských energetických sítí;
49. klade důraz na nutnost pokročit v budování evropské supersítě, rozvíjet projekty inteligentních sítí a budovat potřebná vzájemná propojení, jež stimulují vnitřní trh s energií a pomáhají integrovat rostoucí podíl energie vyrobené z obnovitelných zdrojů, a vytvářet další významné projekty v oblasti infrastruktury ve třetích zemích, zejména ve středomořské a eurasijské oblasti; vítá záměr Komise předložit balíček v oblasti energetické infrastruktury;
50. zdůrazňuje, že v Evropě nebude existovat konkurenceschopný průmysl či energetická bezpečnost, nebude-li zaručena bezpečnost dodávek energie; je nutné zaručit energetickou bezpečnost pro EU jako celek; energetická bezpečnost spočívá nejen v zajištění dodávek, ale i v tom, že ceny budou dostupné a stabilní; energetická bezpečnost nebude zaručena, nebude-li vyvinuta zásadní snaha o propojení sítí; energetická bezpečnost je nemyslitelná bez projednání otázky návratu k jaderné energii;
PRŮMYSLOVÁ POLITIKA PRO VĚK GLOBALIZACE
51. žádá o zavedení průmyslové politiky, která připraví to nejlepší prostředí pro udržení a rozvoj silné, konkurenceschopné a diverzifikované průmyslové základny v Evropě, a zároveň vítá a zdůrazňuje skutečnost, že taková politika pokryje průmyslové odvětví jako takové a jejím hlavním cílem je stanovit správné rámcové podmínky;
52. žádá vytvoření vhodných rámcových podmínek pro novou průmyslovou politiku; společnosti by měly mít možnost si samy zvolit mezi různými technologickými možnostmi; společnosti by neměly být po regulační stránce již více zatěžovány;
53. zdůrazňuje potřebu horizontální průmyslové politiky s cílem poskytnout evropskému průmyslu pobídky udržitelného charakteru, zejména přezkoumáním rozličných politik v oblasti inovací, financování výzkumu, ukázkových projektů, práva hospodářské soutěže, pravidel jednotného trhu, obchodní politiky a environmentálních závazků;
54. připomíná, že strategie EU 2020 by měla ukázat náklady a přínosy přechodu na udržitelnou, energeticky účinnou ekonomiku, a připomíná, že podpora přizpůsobení průmyslu strukturální změně je cílem jak pro Unii, tak i pro členské státy;
55. domnívá se tedy, že účelná a komplexní strategie pro klíčové technologie a jejich uplatnění v ekonomice by měla být součástí strategie EU 2020; uvedená strategie musí přesahovat pouhé prosazování a obchodování s klíčovými technologiemi, jak uvedla Komise v souvislosti s iniciativou v oblasti průmyslové politiky;
EVROPSKÁ PLATFORMA PRO BOJ PROTI CHUDOBĚ: SOCIÁLNÍ ZAČLENĚNÍ A SOUDRŽNOST
56. je toho názoru, že zásadním doplňkovým prvkem strategie EU 2020 musí být silná a řádně financovaná politika soudržnosti, která obsáhne všechny evropské regiony; tato politika a její horizontální přístup tvoří základní předpoklad úspěšného plnění cílů strategie EU 2020 i dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti; prováděcí předpisy politiky soudržnosti by proto měly být zjednodušeny, aby vyhovovaly uživatelům, respektovaly zásadu odpovědnosti a zajistily intenzivnější politickou reakci na budoucí výzvy i hospodářskou krizi;
57. lituje skutečnosti, že v oblasti zaměstnanosti bývá zanedbáván potenciál starších pracovníků a pracovníků s postižením; očekává proto předložení návrhů, jejichž cílem bude tento potenciál lépe využívat;
58. je přesvědčen o tom, že ústředními prvky strategie musí být vysoká zaměstnanost a kvalita pracovních míst, a že intenzivnější zaměření na řádné fungování pracovních trhů, a to jak vnitrostátních, tak evropských, a na sociální podmínky, je zásadním předpokladem posílení růstu a produktivity a větší pracovní výkonnosti; dále je přesvědčen, že tato nová strategie musí klást daleko větší důraz na kvalitu pracovních míst a práci v důstojných podmínkách a kombinovat hospodářskou politiku zaměřenou na nabídku i na poptávku, což zajistí větší prostor pro poptávku v rámci trhu práce;
59. je toho názoru, že stárnutí populace v Evropě vyžaduje politiky v oblasti celoživotního vzdělávání, v jejichž rámci je třeba podporovat vzdělávací příležitosti a poskytovat jednotlivcům podporu v průběhu jejich profesního života; bude také nezbytné zachovat počet aktivních osob na pracovním trhu a posílit sociální začlenění;
60. vzhledem k a) stárnoucí populaci a b) vzrůstajícímu tlaku na sféru veřejných financí a produktivitu soukromého sektoru představuje zvyšování nákladů spojených s populačním stárnutím pro členské státy strukturální problém; Evropská unie by měla přijmout politiku silného prosazování zásady prevence (ať už se jedná o lékařské postupy či podporu zdravějšího životního stylu) a začlenit služby jako elektronické zdravotnictví (e-health) do své dlouhodobé strategie; zdravotní ukazatele napomohou významnému zlepšení ukazatelů ekonomických;
61. je toho názoru, že celosvětová krize by se měla využít jako příležitost k vytvoření nových základů evropského sociálně-tržního hospodářství vycházejících z modelu společnosti, jež se opírá o udržitelnost, solidaritu, znalosti, přesvědčivý pokles chudoby a vytváření pracovních příležitostí v důsledku strukturálních reforem pracovního trhu a dlouhodobých investic; strategie EU 2020 by měla vytvářet potenciál k tvorbě pracovních příležitostí při přechodu na udržitelnou ekonomiku;
62. z výše uvedených důvodů navrhuje členským státům, aby sestavily „Územní pakt místních a regionálních orgánů pro strategii Evropa 2020“ jakožto součást řízení strategie s cílem vytvořit pobídky pro města i regiony, aby náležitě přispívaly k úspěšnému plnění daných cílů; tento pakt by se mohl zakládat na stávající platformě Výboru regionů pro monitorování strategie Evropa 2020; Evropský parlament musí být do tohoto procesu zapojen;
63. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě a Komisi.
