Ohlédnutí za slovinským předsednictvím EU
Instituce
2008-07-04 - 18:37
Slovinský premiér Janez Janša Slovinsko je první zemí ze skupiny nových členů EU, kteří vstoupili po roce 2004, která se ujala předsednictví sedmadvacítky. Slovinci vnesli do evropských institucí sympatický duch středoevropské kultury, ovlivněné prostředím Alp a Jadranu. V této mimořádné příloze si můžete přečíst přehled článků, které se věnovali slovinskému předsednictví v první polovině roku 2008.
V pondělí 7. června vyjde článek o hlavním městě Lublani v češtině.
20080627FCS32889
Slovinské předsednictví EU zahájilo Rok mezikulturního dialogu
Slovinsko se prvního ledna ujalo předsednictví EU a ihned slavnostně vyhlásilo Evropský rok mezikulturního dialogu. Malá země na "slunné straně Alp" čítá necelé dva miliony obyvatel a povede EU jako první z nových členských zemí. K hlavním prioritám vlády v Lublani patří energetika a ratifikace Reformní smlouvy EU. Mezikulturní dialog bude také hrát důležitou roli, předseda Parlamentu Hans-Gert Pöttering dokonce postavil toto téma do popředí svého vlastního mandátu.
V pondělí a v úterý zahájila slovinská vláda dvoudenní konferencí v Lublani Evropský rok mezikulturního dialogu. Konference se věnuje otázkám medií, vzdělávání a hospodářských vztahů mezi různými kulturami v rámci Evropské unie. Konference se zúčastnil jak slovinský premiér Janez Janša, tak i předseda Evropského parlamentu Hans-Gert Pöttering. Spojeni v různorodosti - rok 2008 Na téma mezikulturního dialogu se letos bude konat ještě řada dalších akcí, seminářů a výstav, které budou organizovat národní vlády a krajské a regionální úřady. Evropská unie se neskládá jen z členských států, ale obsahuje také řadu autonomních regionů a kulturních sdružení lidí, kteří přišli do Evropy ze všech koutů světa. Od všech se lze ledacos naučit o tolerantním soužití a o kulturním bohatství. Jde jen o to naslouchat a dát se dohromady. Hlavním cílem Evropského roku pro mezikulturní dialog je proto podpora většího porozumění kultur mezi sebou. O koordinaci všech aktivit se stará Evropská komise, která k tomuto účelu také rozjela informační kampaň. Je důležité zapojit do připravovaných akcí hlavně mladé lidi a podnítit je k tomu, aby aktivně využívali svá občanská práva. Souhrnným tématem všech aktivit je evropské kulturní dědictví, které všechny občany Evropské unie spojuje. Slovinsko představí priority předsednictví v Parlamentu Ve středu 16. ledna přijede slovinský premiér Janez Janša na plenární zasedání Parlamentu do Štrasburku. Představí poslancům priority předsednictví své země a bude se zejména věnovat otázkám souvisejícím s energetikou a změnou klimatu. Jeho projev můžete prostřednictvím našich stránek sledovat v přímém přenosu. Slovinsko bylo do konce 1980tých let součástí Svazové federativní republiky Jugoslávie (SFRJ) a udrželo si dodnes nadstandardní vztahy s nástupnickými státy zaniklé jugoslávské federace. Proto je přirozené, že jednou ze slovinských priorit je posílení vztahů EU se zeměmi "západního Balkánu". Slovinští ministři budou nyní do konce června předsedat všem zasedáním v Radě ministrů. Po Slovinsku převezme půlroční předsednictví Švédsko, od 1. ledna 2009 pak Česká republika. Evropský rok mezikulturního dialogu Slovinské předsednictví EU
Rozhovor: Janez Janša - slovinský disident v čele EU
Slovinský premiér přijel do Štrasburku dobře naladěn Ve středu přijel do Štrasburku slovinský premiér Janez Janša, aby europoslancům představil priority slovinského předsednictví Evropské unie. Slovinsko je první z nových členských zemí EU, které se ujalo šestiměsíčního vedení EU. Ve svém projevu porovnal bývalý disident Janša postavení své země v dobách socialistické Jugoslávie se současnou situací, kdy dvoumilionové Slovinsko určuje směr unie, která má půl miliardy obyvatel. Zeptali jsme se ho na jeho dojmy.
Janez Janša se stal v osmdesátých letech prominentním kritikem poměrů v jugoslávské svazové armádě, která tehdy byla nástrojem, kterým se vláda v Bělehradě snažila ovládat ostatní svazové republiky. Za svou kritiku byl jako disident vyloučen z komunistické strany, odsouzen a vězněn. Po vyhlášení nezávislosti Slovinska v roce 1991 se stál výraznou osobností slovinského politického života. Janša se postavil v roce 1993 do čela Slovinské demokratické strany (SDS), která se etablovala jako středo-pravicová občansko-demokratická politická síla. V roce 2004 vyhrál jako lídr SDS parlamentní volby a sestavil koaliční vládu, v jejímž čele se nyní ujal předsednictví Evropské unie. Jaký pohled může Evropské unii poskytnou relativně mladá a malá země jako je Slovinsko? Co mohou Slovinci Evropské unii nabídnout? Slovinsko může přispět ambiciózním a energetickým přístupem generace, která se vědomě rozhodla žít v rámci Evropské unie a budovat Evropu společně. Toto nadšení je v nových členských zemích pořád ještě velké, což například potvrzuje kladné slovinské referendum o vstupu do EU. Je to dané tím, že si pamatujeme na to, jak by náš život mohl případně vypadat jinak. Víme, že bychom na tom mohli být daleko hůř. Proto jsme ochotni udělat vše pro udržení, posílení a rozvoj současné EU, do které všichni patříme. Jedná se také o konkrétní přínos, který Slovinsko může nabídnout. U nás jsme zavedli mnoho dobrých věcí, které mohou sloužit naším přátelům jako příklad, který mohou následovat. Jsem rád, že během dnešní diskuze se skupinou asi padesáti europoslanců byly tyto slovinské zkušenosti zmíněny. Jsem také rád, že dnes lidé z jiných zemí již znají naše slovinské výrobky, naší hymnu, naší vlajku a především naše dějiny. To nás naplňuje na začátku našeho předsednictví nadšením. Jednou ze slovinských priorit je posílení vztahů Evropské unie se zeměmi západního Balkánu. Pozornost je v současné době upjata na Kosovo. Jakou předpověď můžete Vy nabídnout pro vývoj v regionu? Ohledně Kosova jsem přesvědčen, že v nadcházejících měsících opustíme mrtvý bod, což ovšem neznamená, že dospějeme k závěrečnému řešení celé záležitosti. Ale začneme věci řešit, především otázku mezinárodního postavení Kosova a tamní vnitřní uspořádání. Myslím si, že se podaří uklidnit i celkovou situaci na západním Balkáně. Slovinsko může k tomuto procesu významně přispět. Jsme na to co nás čeká připraveni a jsme odhodlání kosovské problémy řešit. Kosovo je nakonec také součástí Evropy. Problémy je proto nutné řešit v evropských souvislostech. Deklarace z Thessaloniki poskytla zemím západního Balkánu perspektivu budoucího členství v EU a to se týká i Kosova. Nyní tedy musíme pracovat na základě těchto základních principů a učinit potřebné kroky, které povedou ke stabilizaci regionu a zajistí, že Evropská unie zůstane jednotná. Děkujeme Vám za rozhovor. Stránky slovinského předsednictví Portrét slovinského premiéra
Středa v plénu: slovinský prezident, víza do USA a Barma
Slovinský prezident Dr. Danilo Türk byl ve středu čestným hostem ve Štrasburku Nový slovinský prezident Danilo Türk byl čestným hostem plenárního zasedání a přednesl projev, ve kterém se zaměřil na globální změny klimatu, lidská práva, přistěhovalectví a další vlnu rozšíření Evropské unie. Poslanci se ve středu zabývali otázkou zrušení vízové povinnosti do USA a politickou situací v Barmě.
Nedávno zvolený slovinský prezident Danilo Türk, který dříve zastupoval Slovinsko při OSN, poděkoval za pozvání do Evropského parlamentu a přednesl projev, ve kterém se věnoval palčivým problémům současného světa. Na téma ochrany lidských práv řekl, že převládající obavy z teroristických útoků poněkud omezily vnímání potřeby chránit lidská práva navzdory potřeby přísnějších zákonů na ochranu bezpečnosti. Očekává, že Evropská unie v tomto ohledu bude hrát důležitou roli. Poté se věnoval tematice přistěhovalectví a vnímání přistěhovalců ve veřejném mínění: "Lidé, kteří se přistěhovali a ve společnosti uspěli, by se měli objevovat ve sdělovacích prostředcích jako příklad úspěšné integrace. Nic nemá větší úspěch, než úspěch samotný. A nic nevypadá v televizi lépe, než úspěch lidí, kteří se vypracovali z okraje společnosti." Vyjádřil se také kriticky ke snahám jistých kruhů vyloučit Turecko z okruhu zemí, které se připravují na členství v EU. "Evropská unie potřebuje Turecko ... jde o věrohodnost Unie," řekl. Víza do USA Společně se zástupci Evropské komise a Rady diskutovali europoslanci o zrušení víz do USA pro občany 12 zemí Evropské unie, pro které ještě nadále platí vízová povinnost. Bylo dohodnuto, že Evropská komise vyjedná podmínky pro členské země na základě mandátu, který obdržela od Rady minulý týden a členské země budou jednat o dalších otázkách bilaterálně. Samostatné jednání několika členských zemí EU s USA rozhořčilo některé poslance, kteří upozornili na autoritu Evropské komise v těchto záležitostech. Jiní europoslanci naopak kritizovali stav, kdy z 27 členských zemí EU má bezvízový styk s USA jen patnáct. Situace v Barmě V rozpravě o situaci v Barmě, kde v nedávné době vypukly protesty proti autoritativnímu režimu, řekl zástupce slovinského předsednictví EU Janez Lenarčič: "Nemáme dojem, že by barmské úřady měly zájem spolupracovat s institucemi EU." Hlavní výzvou Unie do Barmy je, že jen skutečný proces demokratizace povede k celonárodnímu smíření, ke stabilitě a prosperitě." Další témata Dále jednali poslanci o reformě Světové obchodní organizace WTO a o přípravách summitu mezi EU a zeměmi z Latinské Ameriky, Karibiku a Tichomoří. Tisková zpráva: Slovinský prezident (anglicky) Tisková zpráva: Poslanci EP o otázce zrušení víz do USA pro evropské občany Článek Poslanci o Barme: Sankcie áno, nie však voči civilnému obyvateľstvu (slovensky) EP: Čínské investice v afrických zemích s despotickými režimy přispívají k porušování lidských práv Tisková zpráva: zaváděcí fáze programu Galileo může být zahájena Tisková zpráva: Je třeba posílit úlohu občanské společnosti v protidrogové politice
Rozhovor: slovinský europoslanec Alojz Peterle
Peterle je vášnivý šachista. "Uklidňuje mi to nervy," říká o královské hře. Bývalý slovinský premiér a ministr zahraničních věcí Alojz Peterle (ELS-ED) je v Evropském parlamentu známou tváří. Na začátku třetího měsíce slovinského předsednictví EU jsme se ho zeptali na jeho názor na úspěšnost Slovinců v čele EU a na vývoj v ostatních zemích bývalé Jugoslávie. Otevřeně s námi také mluvil o svém boji proti rakovině.
Před začátkem slovinského předsednictví říkali někteří kritikové, že je Slovinsko příliš malé a moc krátce členem EU na to, aby zvládlo předsednictví. Jak se slovinskému předsednictví zatím daří? Řekněte mi, kritizoval někdy někdo Lucembursko, které je menší než Slovinsko? Velikost země nemá přímou spojitost s kvalitou předsednictví. Slovinsko zahájilo své předsednictví s velkým nadšením a se správnými prioritami. Mám velkou radost z konference o mezikulturním dialogu. Úspěšně jsme uvedli balíček zákonů o volném pohybu zboží, který posílí vnitřní trh a podpoří malé a střední podniky. Přípravy nové Lisabonské smlouvy pokračují dobře a vypadá to, že úspěšně zavedeme zákony pro vozidla s vodíkovým pohonem. Mé hodnocení je tedy, že zatím byla práce předsednictví úspěšná. Jednou z priorit slovinského předsednictví je zlepšení vztahů se zeměmi západního Balkánu. Jak vypadá budoucnost tohoto regionu? To je něco, co je v zájmu celé EU. Slovinsko zná tento region dobře kvůli naší společné historii, máme úzké hospodářské a jiné vztahy se zeměmi západního Balkánu. Slovinské znalosti a společné zkušenosti z regionu jsou velkou výhodou během předsednictví. V politice nemůžeme vždy volit mezi dobrými a lepšími řešeními. Vyhlášení nezávislosti Kosova mělo odezvu na celém světě. To samé platí o jednotném postoji v otázce vyslání mise EULEX do Kosova a společném postoji v Radě, že každý stát uzná nezávislost Kosova sám podle sebe. Situace se zlepší až všichni zúčastnění přijmou stejná pravidla hry, která vedla po druhé světové válce v mírovému a úspěšnému vývoji v Evropské unii. Respektování národní identity a vůle ke smíření a ke spolupráci jsou základem pro soužití mnoha různých národů a menšin v této části Evropy. V letech 2002 a 2003 jste byl jediným zástupcem z nových členských zemí v předsednictví Konventu o budoucnosti Evropy. Jak vnímáte novou Lisabonskou smlouvu? Umožní efektivnější a transparentnější fungování institucí EU a další její rozšíření. Evropskému parlamentu a národním parlamentům dává důležitější roli. Zároveň vytváří silnou zahraniční politiku a podporuje společnou diplomatickou službu. Rádi bychom Vám položili jednu osobní otázku. Mluvil jste otevřeně o svém vítězství proti rakovině. Jak může Parlament v této oblasti pomoct jiným lidem? Z rakoviny se stává hlavní zdravotní problém v Unii. Dnes musí už každý třetí občan počítat s tím, že se i jeho bude týkat tato nepříjemná diagnóza. Musíme začít jednat! Na začátku svého mandátu jsem založil skupinu "Poslanci proti rakovině", která má zatím 60 členů. Evropský parlament může pracovat na nových zákonech, které podpoří boj proti rakovině. Můžeme posílit politickou vůli, abychom se těmto otázkám věnovali společně s Radou, s Evropskou komisí a s národními parlamenty. Jeden z nejdůležitějších kroků je založení pracovní skupiny v EU proti rakovině. Pravomoce v oblasti zdraví spadají do kompetencí členských států, ale některé otázky lze efektivně řešit jen na úrovni Evropské unie. Občané také očekávají celoevropskou aktivitu v této záležitosti. Děkujeme Vám za rozhovor. Stránka poslance Článek: Slovinské předsednictví EU zahájilo Rok mezikulturního dialogu (8.1.2008) Rozhovor: Janez Janša - slovinský disident v čele EU (17.1.2008) Jacek Saryusz-Wolski: Budoucnost Srbska a Kosova leží v EU (slovensky)
CS
1
PHOTO
20080704PHT33422.jpg
CS
2
LINK
http://www.interculturaldialogue2008.eu/333.html?L=5
CS
3
LINK
http://www.eu2008.si/en/index.html
CS
4
PHOTO
20080115PHT18704.jpg
CS
5
LINK
http://www.eu2008.si/en/index.html
CS
6
LINK
http://www.eu2008.si/en/The_Council_Presidency/The_Slovenian_Government/Prime_Minister/CV_Jansa.html
CS
7
PHOTO
20080424PHT27625.jpg
CS
14
PHOTO
20080228PHT22549.jpg
CS
15
LINK
/members/public/yourMep/view.do;jsessionid=037A8A920094C500D2026F2E2CD708AD.node2?name=peterle&partNumber=1&id=23693&language=CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27276 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27272 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080415STO26613 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27269 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27268 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080422IPR27266 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080107STO17490 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080111STO18361 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20426 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
