P6_TA(2008)0598
Mediální gramotnost v digitálním prostředí
A6-0461/2008
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 16. prosince 2008 o mediální gramotnosti v digitálním prostředí ( 2008/2129(INI) )
Evropský parlament,
-
s ohledem na Úmluvu UNESCO z roku 2005 o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů,
-
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/65/ES ze dne 11. prosince 2007, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání Úř. věst. L 332, 18.12.2007, s. 27.
, a zejména na bod odůvodnění 37 směrnice 2007/65/ES a článek 26 směrnice 89/552/EHS,
-
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 854/2005/ES ze dne 11. května 2005 o zavedení víceletého programu Společenství na podporu bezpečnějšího využívání internetu a nových on-line technologií Úř. věst. L 149, 11.6.2005, s. 1.
,
-
s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES ze dne 15. listopadu 2006 o provádění programu podpory evropského audiovizuálního odvětví (MEDIA 2007) Úř. věst. L 327, 24.11.2006, s. 12.
,
-
s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. prosince 2006 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a o právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb (2006/952/ES) Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 72.
,
-
s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní učení (2006/962/ES) Úř. věst. L 394, 30.12.2006, s. 10.
,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2007 nazvané Evropský přístup k mediální gramotnosti v digitálním prostředí ( KOM(2007)0833 ),
-
s ohledem na pracovní dokument Komise nazvaný Pluralita sdělovacích prostředků v členských státech Evropské unie ( SEK(2007)0032 ),
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 1. června 2005 nazvané i2010 – evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost ( KOM(2005)0229 ),
-
s ohledem na své usnesení ze dne 20. listopadu 2002 o koncentraci sdělovacích prostředků Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 205.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 6. září 2005 týkající se uplatňování článků 4 a 5 směrnice 89/552/EHS "Televize bez hranic", pozměněné směrnicí 97/36/ES, v období let 2001-2002 Úř. věst. C 193 E, 17.8.2006, s. 117.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 27. dubna 2006 o přechodu z analogového na digitální rozhlasové a televizní vysílání: Příležitost pro evropskou audiovizuální politiku a kulturní rozmanitost Úř. věst. C 296 E, 6.12.2006, s. 120.
,
-
s ohledem na závěry Rady ze dne 22. května 2008 o mezikulturních kompetencích Úř. věst. C 141, 7.6.2008, s. 14.
a na evropský přístup k mediální gramotnosti v digitálním prostředí Úř. věst. C 140, 6.6.2008, s. 8.
,
-
s ohledem na Grünwaldskou deklaraci UNESCO z roku 1982 o mediálním vzdělávání,
-
s ohledem na Pařížskou agendu UNESCO z roku 2007 – dvanáct doporučení pro mediální vzdělávání,
-
s ohledem na doporučení Rady Evropy Rec(2006)0012 Výboru ministrů členským státům ohledně posílení samostatnosti dětí v prostředí nových informací a sdělovacích prostředků,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro kulturu a vzdělávání ( A6-0461/2008 ),
A.
vzhledem k tomu, že sdělovací prostředky mají vliv na utváření každodenního života společnosti a politiky; vzhledem k tomu, že vysoká koncentrace sdělovacích prostředků může ohrozit jejich pluralitu, a vzhledem k tomu, že má mediální gramotnost zásadní význam pro politickou kulturu a aktivní účast občanů Unie,
B.
vzhledem k tomu, že se všechny typy audiovizuálních nebo tištěných sdělovacích prostředků, klasických i digitálních, propojují a že dochází ke sbližování různých mediálních forem z technického hlediska i z hlediska obsahu, a vzhledem k tomu, že nové hromadné sdělovací prostředky stále více pronikají s pomocí inovačních technologií do všech oblastí života a že od svých uživatelů vyžadují aktivnější přístup; vzhledem k tomu, že mediálními formami jsou také internetové sociální sítě, weblogy a videohry,
C.
vzhledem k tomu, že pro mladé uživatele sdělovacích prostředků je prvním zdrojem informací především internet, a vzhledem k tomu, že tito uživatelé mají o zacházení s internetem znalosti, jež vycházejí z vlastních potřeb, avšak jsou nesystematické, zatímco dospělí získávají informace především z rádia, televize, novin a časopisů; a vzhledem k tomu, že v dnešním mediálním prostředí musí proto mediální gramotnost odpovídat jak možnostem, které nabízejí nové sdělovací prostředky (zejména možnost interakce a tvůrčího zapojení), tak i znalostem, které jsou potřebné k používání tradičních sdělovacích prostředků, jež pro občany nadále zůstávají hlavním zdrojem informací,
D.
vzhledem k tomu, že nové komunikační technologie mohou méně zkušené uživatele zahltit množstvím neutříděných informací, tj. informací, které nejsou uspořádány podle svého významu, a že tato přemíra informací může představovat stejně tak závažný problém jako jejich nedostatek,
E.
vzhledem k tomu, že dobré vzdělání, pokud jde o zacházení s informačními technologiemi a sdělovacími prostředky způsobem, který nepoškozuje práva a svobody ostatních, výrazně zvyšuje odbornou kvalifikaci jednotlivce a z hospodářského hlediska přispívá k dosažení lisabonských cílů,
F.
vzhledem k tomu, že každý občan může díky úplnému přístupu ke komunikačním technologiím zprostředkovávat informace a šířit je po celém světě, čímž se z každého uživatele internetu stává potenciální novinář, a že dostatečná mediální gramotnost je tedy nezbytná nejen pro pochopení informací, ale i pro schopnost produkovat a šířit mediální obsah, a že znalost výpočetní techniky sama o sobě proto automaticky nezvyšuje mediální gramotnost,
G.
vzhledem k tomu, že pokud jde o rozvoj telekomunikačních sítí a šíření informačních a komunikačních technologií (IKT), existují mezi členskými státy i jednotlivými regiony, zejména vzdálenými a venkovskými oblastmi, velké rozdíly, což v sobě skrývá nebezpečí dalšího prohlubování digitální propasti na území Evropské unie,
H.
vzhledem k tomu, že školy hrají zásadní roli při formování osob, které jsou schopny komunikovat a utvářet si vlastní úsudek, a vzhledem k tomu, že v oblasti mediálního vzdělávání a v míře začlenění a používání IKT ve výuce existují mezi jednotlivými členskými státy a regiony velké rozdíly, a že mediální výchovu mohou zajišťovat hlavně učitelé, kteří jsou sami v této oblasti kompetentní a mají odpovídající vzdělání,
I.
vzhledem k tomu, že mediální vzdělávání má zásadní význam pro dosažení vysoké úrovně mediální gramotnosti, která je důležitou součástí politického vzdělání, jež pomáhá lidem zvýšit jejich občanskou angažovanost a informovanost o jejich právech a povinnostech; vzhledem k tomu, že dobře informovaní, politicky zralí občané navíc tvoří základ pluralitní společnosti a vzhledem k tomu, že tvorbou vlastních obsahů a mediálních produktů se získávají dovednosti, které umožňují hlubší pochopení zásad a hodnot profesionálně zhotovených mediálních obsahů,
J.
vzhledem k tomu, že mediálně pedagogická práce se staršími osobami není tak zavedená, jako je tomu v případě mladých lidí, a vzhledem k tomu, že starší osoby mají často strach a zábrany, pokud jde o nové sdělovací prostředky,
K.
vzhledem k tomu, že bezpečnost osobních údajů je stále častěji a důmyslněji narušována, což představuje vysoké riziko pro nezkušené uživatele,
L.
vzhledem k tomu, že mediální gramotnost je v informační a komunikační společnosti naprosto nezbytnou dovedností,
M.
vzhledem k tomu, že sdělovací prostředky nabízejí příležitosti ke komunikaci s celým světem, umožňují otevřít se světu, jsou nosným pilířem demokratických společností a zprostředkují poznatky a informace a vzhledem k tomu, že nové digitální sdělovací prostředky umožňují, aby občané aktivně a tvořivě zasahovali do jejich podoby, a tak zlepšují zapojení občanů do politických procesů,
N.
vzhledem k tomu, že současné údaje nepostačují k přesnému zhodnocení úrovně mediální gramotnosti v Evropské unii,
O.
vzhledem k tomu, že klíčový význam mediální gramotnosti zdůraznila i organizace UNESCO, např. ve své deklaraci z Grünwaldu (1982) o mediálním vzdělávání a v dokumentu Pařížská agenda – dvanáct doporučení pro mediální vzdělávání (2007),
Obecné zásady
1.
vítá shora uvedené sdělení Komise o mediální gramotnosti v digitálním prostředí, domnívá se však, že je třeba lépe formulovat evropskou koncepci na podporu mediální gramotnosti, zejména pokud jde o zapojení klasických sdělovacích prostředků a uznání významu mediálního vzdělávání;
2.
vítá závěry Rady ze dne 22. května 2008 o mezikulturních kompetencích; očekává, že se členské státy budou rozhodně zasazovat o podporování mediální gramotnosti, a navrhuje, aby byl kontaktní výbor členských států, stanovený ve směrnici 89/552/EHS, posílen o odborníky v oblasti vzdělávání;
3.
naléhavě vyzývá Komisi, aby přijala doporučení a vypracovala akční plán pro mediální gramotnost; naléhavě vyzývá Komisi, aby v roce 2009 uspořádala schůzi kontaktního výboru pro audiovizuální mediální služby s cílem umožnit pravidelnou výměnu informací a účinnou spolupráci;
4.
vyzývá orgány odpovědné za regulaci audiovizuální a elektronické komunikace, aby v zájmu zlepšení mediální gramotnosti spolupracovaly na různých úrovních; uznává, že je obzvláště nutné, aby na úrovni členských států byl vypracován kodex a aby byly vyvinuty společné regulační iniciativy; zdůrazňuje, že je nutné, aby se všechny zúčastněné strany podílely na podpoře systematického výzkumu a pravidelných analýz různých hledisek a rozměrů mediální gramotnosti;
5.
doporučuje Komisi, aby skupinu odborníků v oblasti mediální gramotnosti využila i při diskusi o mediálně výchovných aspektech a aby tato setkání byla pravidelnější; dále jí doporučuje, aby se pravidelně radila se zástupci všech členských států;
6.
konstatuje, že kromě politiků, novinářů, tvůrců mediálních subjektů a rozhlasových a televizních stanic mohou mediální gramotnost aktivně podpořit zejména malé místní subjekty, jako jsou např. knihovny, lidové univerzity, občanská, kulturní a mediální střediska, instituce dalšího vzdělávání a občanské stanice (např. otevřené kanály);
7.
vyzývá Komisi, aby s ohledem na článek 26 směrnice 89/552/EHS a za účelem dlouhodobé podpory mediální gramotnosti v Evropské unii vypracovala ukazatele mediální gramotnosti;
8.
konstatuje, že mediální gramotnost znamená schopnost samostatně používat různé sdělovací prostředky, rozumět jejich různým aspektům a obsahům a kriticky je hodnotit i dále samostatně sdělovat v rozličných situacích, a dále schopnost vytvářet obsahy sdělovacích prostředků a šířit je; kromě toho konstatuje, že vzhledem k velkému množství dostupných pramenů rozhoduje schopnost cíleně vybírat informace z přívalu údajů a obrazových informací nabízených novými sdělovacími prostředky a tyto informace třídit;
9.
zdůrazňuje, že mediální gramotnost představuje klíčový prvek politiky informovanosti spotřebitelů, uvědomělého a zasvěceného zacházení s právy k duševnímu vlastnictví, aktivní a demokratické účasti občanů ve společnosti a podpory mezikulturního dialogu;
10.
vybízí Komisi, aby ve spolupráci se všemi orgány Unie i s místní a regionální správou lépe propracovala svou politiku na podporu mediální gramotnosti a aby zintenzívnila spolupráci s UNESCO a Radou Evropy;
Cílové skupiny a cíle
11.
zdůrazňuje, že do mediálně výchovných činností musejí být zapojeni všichni občané – děti, mládež, dospělí, starší osoby a osoby s postižením;
12.
poukazuje na to, že mediální gramotnost se začíná formovat v rodinném prostředí, v němž jsou děti vedeny při výběru služeb nabízených sdělovacími prostředky – zdůrazňuje v tomto ohledu významnou úlohu rodičů při mediální výchově, neboť zásadně ovlivňují utváření mediálních návyků svých dětí; tato gramotnost se dále prohlubuje ve vzdělávacích zařízeních a v procesu celoživotního vzdělávání a je podněcována činností národních a vnitrostátních orgánů a regulačních úřadů i subjekty a zařízeními působícími v oblasti sdělovacích prostředků;
13.
konstatuje, že cílem mediálního vzdělávání je kompetentní a tvořivé používání sdělovacích prostředků a jejich obsahů, kritická analýza mediálních produktů, pochopení fungování mediálního průmyslu a samostatné vytváření mediálních obsahů;
14.
doporučuje, aby v rámci mediální výchovy byly rovněž poskytovány informace o autorskoprávních hlediscích použití sdělovacích prostředků a o významu, jaký má respektování práv k duševnímu vlastnictví, zejména pokud jde o internet, a zabezpečení údajů a ochrana soukromí a aby bylo vysvětleno právo na samostatné rozhodování o informacích
;
zdůrazňuje, že gramotní uživatelé nových sdělovacích prostředků musí být obeznámeni s možnými riziky týkajícími se bezpečnosti informací a ochrany osobních údajů i s riziky v souvislosti s násilím šířeným po internetu;
15.
zdůrazňuje, že v dnešní době je reklama důležitou součástí služeb poskytovaných sdělovacími prostředky; zdůrazňuje, že součástí mediální gramotnosti by měla být také kritéria pro hodnocení nástrojů a postupů používaných v reklamě;
Zajištění přístupu k informačním a komunikačním technologiím
16.
vyzývá evropské politiky, aby vybudováním informační a komunikační infrastruktury a především zdostupněním širokopásmového připojení v méně přístupných oblastech snížily rozdíly v oblasti digitálních technologií mezi jednotlivými členskými státy a mezi městem a venkovem;
17.
trvá na tom, že mezi služby veřejného zájmu patří i poskytování širokopásmového připojení k internetu, které se má vyznačovat širokou a kvalitní nabídkou a dostupnými cenami, a požaduje, aby všichni občané měli možnost využívat cenově výhodné širokopásmové připojení;
Mediální vzdělávání na školách a jako součást vzdělávání učitelů
18.
zdůrazňuje, že mediální vzdělávání by mělo být součástí formálního vzdělání, ke kterému mají přístup všechny děti, a nedílnou součástí učebních osnov na všech stupních škol;
19.
žádá, aby mediální gramotnost byla v souladu s doporučením 2006/962/ES zařazena jako devátá klíčová schopnost do evropského referenčního rámce pro celoživotní vzdělávání;
20.
doporučuje, aby mediální vzdělávání bylo co nejvíce zaměřeno na praxi a spojeno s hospodářskými, politickými, literárními, sociálními, uměleckými a informačně technickými předměty, a navrhuje, aby další postup spočíval ve vytvoření speciálního předmětu mediální vzdělávání a v přesahování rámce jednotlivých předmětů spolu s propojením s mimoškolními projekty;
21.
doporučuje vzdělávacím zařízením, aby při praktické výuce mediální gramotnosti podporovaly vytváření mediálních produktů (v oblasti tištěných, audiovizuálních a nových sdělovacích prostředků) za aktivní účasti žáků a učitelů;
22.
vyzývá Komisi, aby do ukazatelů mediální gramotnosti, které bude vypracovávat, zahrnula kvalitu školního vyučování i vzdělávání učitelů v této oblasti;
23.
shledává, že kromě pedagogických a výchovně-politických hledisek hraje významnou úlohu i technické vybavení a přístup k novým technologiím, a zdůrazňuje, že je třeba výrazně zlepšit infrastrukturu na školách, a umožnit tak všem žákům přístup k počítačům, internetu a odpovídající výuce;
24.
zdůrazňuje zvláštní význam, který má mediální vzdělávání na zvláštních školách, protože u mnoha postižení hrají sdělovací prostředky důležitou roli při překonávání překážek v komunikaci;
25.
doporučuje zařazení povinných mediálně pedagogických modulů do vzdělávání učitelů všech stupňů škol, aby bylo dosaženo intenzivní odborné přípravy; žádá proto příslušné vnitrostátní orgány, aby učitele všech předmětů a na všech typech škol obeznámily s používáním audiovizuálních učebních pomůcek a s problematikou mediální výchovy;
26.
zdůrazňuje, že je třeba, aby si členské státy pravidelně předávaly informace, osvědčené postupy a v oblasti vzdělávání také pedagogické metody;
27.
vyzývá Komisi, aby do programu navazujícího na program MEDIA 2007 zařadila zvláštní část věnovanou podpoře mediální gramotnosti, protože program ve svém současném znění přispívá k rozvoji této kompetence jen nedostatečně; kromě toho podporuje snahu Komise o vypracování nového programu Media Mundus, jenž bude mít za úkol podpořit mezinárodní spolupráci v odvětví audiovizuálních služeb; požaduje, aby v dalších podpůrných programech Evropské unie, zejména u programů na podporu celoživotního vzdělávání, programu eTwinning, Bezpečnější internet a u programů v rámci Evropského sociálního fondu byla mediální gramotnost obsažena ve větší míře;
Mediální vzdělávání starších osob
28.
zdůrazňuje, že mediální práce se staršími osobami musí probíhat přímo na místě, kde se tyto osoby zdržují, např. ve spolcích, domovech důchodců a pečovatelských domech, v zařízeních bydlení s asistencí, v zájmových skupinách, iniciativách nebo mezi seniory;
29.
upozorňuje na to, že digitální sítě umožňují především starším lidem komunikativně se účastnit každodenního života a co nejdéle si zachovat svou samostatnost;
30.
poukazuje na to, že při mediální výchově seniorů je třeba vzít v potaz jejich životní styl a zkušenosti a způsob, jak používají sdělovací prostředky;
o
o o
31.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru,Výboru regionů, a vládám a parlamentům členských států.
