P7_TA(2009)0064
Summit EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009
B7-0128 , 0129 , 0130 , 0131 a 0132/2009
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. listopadu 2009 o přípravách summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009
Evropský parlament
, –
s ohledem na současnou Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé Úř. věst. L 327, 28.11.1997, s. 1.
, a na jednání o nové smlouvě mezi EU a Ruskem, která byla zahájena v roce 2008,
–
s ohledem na cíle EU a Ruska, stanovené ve společném prohlášení vydaném po 11. summitu EU-Rusko, jenž se konal dne 31. května 2003 v Petrohradě, které se týkají vytvoření společného hospodářského prostoru, společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva, společného prostoru spolupráce v oblasti vnější bezpečnosti a společného prostoru pro výzkum a vzdělávání, včetně kulturních aspektů (čtyři společné prostory spolupráce),
–
s ohledem na předchozí zprávy a usnesení Evropského parlamentu o Rusku a o vztazích EU a Ruska, obzvláště na usnesení o vraždách obránců lidských práv v Rusku přijaté dne 17. září 2009 Přijaté texty , P7_TA(2009)0022
, usnesení o vnějších aspektech energetické bezpečnosti přijaté rovněž dne 17. září 2009 Přijaté texty, P7_TA(2009)0021
, a usnesení přijaté dne 19. června 2008 o summitu EU-Rusko konaném v Chanty-Mansijsku ve dnech 26.–27. června 2008 Přijaté texty, P6_TA(2008)0309
,
–
s ohledem na závěrečné prohlášení a doporučení z 11. schůze Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Rusko, která se konala v Bruselu ve dnech 16. a 17. února 2009,
–
s ohledem na výsledky zasedání Stálé rady pro partnerství EU-Rusko, jež proběhlo v Bruselu dne 19. října 2009,
–
s ohledem na konzultace mezi EU a Ruskem o lidských právech,
–
s ohledem na návrh pořadu jednání nadcházejícího summitu EU-Rusko, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009,
–
s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ruskem se během posledního desetiletí neustále rozvíjejí a vedou k široké a komplexní hospodářské integraci a vzájemné provázanosti, která se bude v budoucnosti jistě dále prohlubovat,
B.
vzhledem k nové obecné dohodě o spolupráci mezi EU a Ruskem, k níž proběhlo 6. kole jednání počátkem října 2009, a že další kolo jednání je plánováno na polovinu prosince 2009, potvrzuje, že další rozvoj a posílení spolupráce mezi oběma partnery je nadále velmi důležitý,
C.
vzhledem k tomu, že EU a Rusko, které je členem Rady bezpečnosti OSN, mají společnou odpovědnost za globální stabilitu a že posílená spolupráce a dobré sousedské vztahy mezi EU a Ruskem mají zásadní význam pro stabilitu, bezpečnost a prosperitu v Evropě,
D.
vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářských vztahů mezi Ruskem a EU by podstatně prospělo členství Ruska ve Světové obchodní organizaci (WTO), jež by Rusko zavazovalo k bezpodmínečnému dodržování a uplatňování závazků a povinností s tím spojených, a vytvořilo by podmínky pro dohodu o hluboké a rozsáhlé ekonomické integraci mezi oběma partnery, jež by se zakládala na skutečné reciprocitě,
E.
vzhledem k tomu, že zajištění energetických dodávek představuje pro Evropu jeden z největších úkolů a jednu z hlavních oblastí spolupráce s Ruskem; vzhledem k tomu, že je třeba společně usilovat o plné a účinné využívání systémů přepravy energie, a to jak stávajících, tak těch, jež bude nutno vyvinout v budoucnu; vzhledem k tomu, že nedávné rozhodnutí Ruska stáhnout svůj podpis ze smlouvy o Energetické chartě tyto vztahy ještě více komplikuje a ohrožuje probíhající dialog o energetice a další možný rozvoj těchto vztahů; vzhledem k tomu, že existuje nebezpečí, že silná závislost EU na fosilních palivech dodávaných z Ruska negativně ovlivní možnost Evropy rozvíjet vyrovnaný a důsledný přístup k Rusku řídící se určitými hodnotami,
F.
vzhledem k tomu, že pro EU je nanejvýš důležité, aby postupovala jednotně, projevovala silnou vnitřní solidaritu, přijala společný postoj a nepřistupovala na ruské nabídky k upevnění bilaterálních vztahů s členskými státy, které by k tomu projevovaly ochotu; vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ruskem by se měly zakládat na společných zájmech a hodnotách,
G.
vzhledem k tomu, že i nadále přetrvávají vážné obavy, pokud jde o vývoj demokracie, lidská práva, nezávislost soudnictví, zvýšenou státní kontrolu médií, neschopnost policejních a soudních orgánů vypátrat pachatele odpovědné za smrt novinářů a obhájců lidských práv, represivní opatření přijímaná proti opozici, selektivní uplatňování právních předpisů ze strany orgánů a řádný průběh voleb, včetně regionálních a komunálních voleb, které se konaly dne 11. října 2009; vzhledem k tomu, že jako plnoprávný člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) se Ruská federace zavázala k dodržování zásad demokracie a lidských práv; vzhledem k tomu, že Evropský parlament udělil v roce 2009 Sacharovovu cenu za svobodu myšlení ruské organizaci na ochranu občanských práv Memorial a jejím zástupcům,
H.
vzhledem k tomu, že EU a Rusko by mohly a měly společně plnit aktivní úlohu při budování míru a stability na evropském kontinentu, zejména ve společném sousedství, a spolupracovat na dosažení mírového urovnání konfliktu mezi Ruskem a Gruzií a jejími separatistickými regiony Jižní Osetií a Abcházii a také v Náhorním Karabachu a Podněstří, a to při dodržování zásad mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že by Rusko mělo plně dodržovat právo sousedních zemí na politické a ekonomické sebeurčení,
I.
vzhledem k tomu, že Rusko a USA dne 19. října 2009 v Ženevě znovu zahájily rozhovory o vypracování nové dohody, která nahradí Smlouvu o omezení strategických zbraní (START ), a učinily tak konkrétní krok ke zlepšení vztahů mezi USA a Ruskem, avizované Obamovou vládou; vzhledem k tomu, že dne 23. října 2009 americký ministr obrany Robert Gates oznámil na tiskové konferenci konané v návaznosti na setkání ministrů NATO v Bratislavě, že ruské radarové stanice v Gabale a Armaviru, které Rusko nabídlo ke společnému využití, by mohly být přínosem pro celkový evropský protiraketový obranný systém, jež USA v současné době buduje, což by znamenalo, že USA, NATO a Rusko by se mohly stát partnery při budování společného protiraketového obranného systému; vzhledem k tomu, že ve dnech 18. září až 5. října 2009 Rusko a Bělorusko uskutečnily strategické manévry, které sice byly v souladu s postupy stanovenými v dokumentu OBSE přijatém ve Vídni v roce 1999, avšak vyvolaly vážné obavy, pokud jde o podstatu dobré spolupráce a vzájemný respekt mezi Ruskem a Evropskou unií,
1.
znovu potvrzuje své přesvědčení, že Rusko zůstává jedním z nejdůležitějších partnerů Evropské unie v oblasti budování udržitelné spolupráce, s nímž EU sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy, ale i cíl úzce spolupracovat jak na mezinárodní úrovni, tak v rámci vzájemných sousedských vztahů, a to na základě mezinárodního práva;
2.
poznamenává, že summit ve Stockholmu se zaměří na širokou hospodářskou spolupráci, zejména co se týče důsledků finanční a hospodářské krize a metod k jejich zmírnění, a na přípravy v souvislosti s kodaňskou konferencí o změně klimatu, která se bude konat v prosinci 2009, na energetické aspekty a aspekty energetické bezpečnosti, diskuse o dalším bezvízovém styku, pokrok v jednání o nové dvoustranné dohodě o posíleném partnerství a na řešení řady mezinárodních otázek, jako je íránský jaderný program a mírový proces na Blízkém východě;
3.
vyjadřuje podporu rozvoji budoucích vztahů s Ruskem pragmatičtějším způsobem s důrazem na probíhající spolupráci, vycházející ze čtyř společných prostorů, na projednání nové obecné dohody a na uplatňování dosud přijatých závazků a dohod; znovu ovšem připomíná, že plně podporuje to, aby nová dohoda překročila rámec čistě hospodářské spolupráce a zahrnovala také oblast demokracie, právního státu a dodržování lidských a základních práv;
4.
znovu připomíná, že podporuje přistoupení Ruska ke Světové obchodní organizaci, což povede k vytvoření rovných podmínek pro podnikatelské komunity obou stran a výrazně přispěje k úsilí Ruska vybudovat moderní, diverzifikovanou a technologicky vyspělou ekonomiku; vyzývá Rusko, aby učinilo nezbytné kroky k odstranění zbývajících překážek na cestě k přistoupení, kterými jsou zejména ruská vývozní cla, výše železničních poplatků pro tranzit zboží přes území Ruska, silniční poplatky pro nákladní vozidla a omezení dovozu masa, mléka a rostlinných výrobků, přičemž Evropská unie by následně měla s Ruskou federací zahájit rozhovory o uzavření dohody o volném obchodu; s nadšením očekává zavedení účinnějších politik týkajících se několika nevyjasněných oblastí, k nimž patří práva duševního vlastnictví, radioaktivní odpad, jaderná bezpečnost, pracovní povolení pro státní příslušníky zemí EU a další; zdůrazňuje, že je nutné, aby ruské orgány zabránily v uplatňování jakýchkoliv diskriminačních postupů vůči obchodním partnerům a investorům z EU a aby v souladu s přísliby učiněnými na nedávném setkání skupiny G20 přezkoumaly opatření přijatá k překonání hospodářské krize; vyjadřuje politování nad tím, že Rusko dosud nedodržuje svůj závazek postupně rušit poplatky za přelety nad Sibiří, a vyzývá je k podpisu dohody, které bylo v této otázce dosaženo na summitu v Samaře v roce 2007; vítá v této souvislosti nedávné rozhodnutí Ruska, Běloruska a Kazachstánu, že nebudou usilovat o členství ve WTO jako celní unie, neboť to by mohlo příslušná jednání prodloužit o několik let;
5.
bere se zájmem na vědomí probíhající dialog mezi Evropskou unií a Ruskem o dalším uvolnění vízového režimu; vyzývá k další spolupráci v oblasti nelegálního přistěhovalectví, k dokonalejším kontrolám na hraničních přechodech a lepší výměně informací o terorismu a organizovaném zločinu; zdůrazňuje, že Rada a Komise musí zajistit, aby Rusko dlouhodobě splňovalo všechny podmínky stanovené ve všech sjednaných dohodách o odstranění vízové povinnosti pro cesty mezi oběma stranami, aby nedošlo k narušení bezpečnosti v Evropě; v tomto kontextu zdůrazňuje význam kontaktů mezi jednotlivými občany obou stran a příznivý účinek těchto kontaktů na rozvoj vztahů mezi EU a Ruskem;
6.
vyzývá Radu a Komisi, aby znásobily své snahy o vyřešení problémů na hraničních přechodech mezi EU a Ruskem, aby se zapojily do konkrétních projektů a pro přeshraniční spolupráci plně využívaly nového nástroje sousedství a partnerství a fondů iniciativy Společenství pro transevropskou spolupráci;
7.
očekává podepsání dohody mezi Evropskou unií a Ruskem, kterou se zavede mechanismus včasného varování v oblasti energetické bezpečnosti, jenž by zahrnoval oznamování, konzultace a provádění, a vyzývá švédské předsednictví a Komisi ke spolupráci s ruskými orgány, Gazpromem, ukrajinskými orgány a se společností Naftohaz Ukrajiny s cílem zabránit zastavení dodávek, k němuž došlo v několika posledních letech;
8.
zdůrazňuje význam, který má pro Rusko i EU spolupráce v energetické oblasti, jelikož pro ně představuje potenciál další obchodní a hospodářské spolupráce; zdůrazňuje, že taková spolupráce by měla být založena na zásadách vzájemné provázanosti a transparentnosti, jakož i na rovném přístupu k trhům, infrastruktuře a investicím; žádá švédské předsednictví, Radu a Komisi, aby využily příležitosti a svým ruským protějškům na summitu jasně zdůraznily zvýšená opatření, která Unie přijímá v rámci vnitřní energetické solidarity, jakož i dlouhodobé vzájemně negativní následky, jež by problémy s dodávkami energie mohly vyvolat; vyzývá Rusko, aby do svých vnitrostátních právních předpisů urychleně zapracovalo mezinárodní osvědčené postupy v otázce transparentnosti a odpovědnosti veřejnosti a podepsalo úmluvu Espoo v roce 1991 (Úmluva o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států);
9.
žádá Radu a Komisi, aby zajistily, že do nové Dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem budou začleněny zásady Smlouvy o energetické chartě a jejího Tranzitního protokolu;
10.
zdůrazňuje, že rozvíjející se propojení infrastruktur mezi EU a Ruskou federací jsou vzájemně přínosná, a proto by měla být podporována a být založena na minimalizaci hospodářských nákladů a nákladů v oblasti životního prostředí; rozhodně vyzývá Rusko k tomu, aby v rámci projektů spolupráce s EU v oblasti energetiky dodržovalo základní zásady formulované v energetické chartě;
11.
uznává, že aby byla padesátiprocentní šance na snížení změny klimatu na +2 ˚C, je nutné omezit emise průmyslových zemí do roku 2050 nejméně o 80-95 % ve srovnání s rokem 1990; zdůrazňuje specifický úkol rozvinutých zemí zaujmout vedoucí úlohu při snižování emisí a zastává názor, že je nutné, aby průmyslové země dosáhly do roku 2020 celkového snížení emisí na horní hranici rozmezí 25-40 % doporučovaného Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC); domnívá se v této souvislosti, že všechny průmyslové země musí přijmout cíle požadující zásadní snížení současných úrovní emisí, a vyzývá Rusko, aby vzhledem ke svým značným možnostem snižovat emise a k doporučením IPCC přehodnotilo žádost o nárůst požadovaných emisí, a usnadnilo tak rychlé dosažení dohody v Kodani;
12.
zdůrazňuje, že Rusko musí plně podporovat závazné cíle v oblasti změny klimatu, které navazují na Kjótský protokol; vyzývá předsednictví, Radu a Komisi, aby s ruskou stranou intenzivně pracovaly na tom, aby na kodaňské konferenci o změně klimatu v prosinci roku 2009 byla přijata globální ambiciózní a komplexní dohoda, která zabrání tomu, aby globální oteplování dosáhlo nebezpečných hodnot;
13.
zdůrazňuje význam pokračující výměny názorů na problematiku lidských práv s Ruskem, která je součástí konzultací mezi EU a Ruskem v této oblasti, a to se zaměřením na opatření přijatá ruskými orgány k zajištění bezpečnosti obhájců lidských práv, a svobody médií a požaduje zlepšení formy těchto schůzek za účelem zvýšení jejich účinnosti, se zvláštním zřetelem na společné akce proti rasismu a xenofobii a s úmyslem umožnit efektivní zapojení Evropského parlamentu, Dumy a nevládních organizací na ochranu lidských práv do tohoto procesu, a to bez ohledu na to, zda se jednání konají v Rusku nebo v členských státech EU; trvá na tom, že by záruka dodržování lidských práv měla být klíčovým bodem jednání summitu EU-Rusko a nedílnou součástí nové dohody o posíleném partnerství mezi EU a Ruskem; znovu připomíná svou výzvu, aby bylo zajištěno, že vrahové Natálie Jestěmirovové, Andreje Kulagina, Zaremy Sadulajevové, Alika Džabrajlova, Machšarifa Auševa, Stanislava Markelova, Anastázie Baburové i Anny Politkovské budou dopadeni a postaveni před soud;
14.
naléhavě vyzývá Radu a Komisi, aby s maximální pozorností sledovaly právě probíhající druhé soudní řízení s bývalým hlavním manažerem ropného koncernu Jukos Michailem Chodorkovským, v němž již došlo k celé řadě závažných procesních porušení; vyzývá ruské orgány, aby bojovaly proti zvůli, dodržovaly zásady právního státu a nevyužívaly soudních orgánů jako politického nástroje;
15.
odsuzuje brutální vraždu známého bojovníka za lidská práva a významného představitele opozice Makšaripa Auševa, který byl zastřelen v Ingušsku; zejména vyzývá ruské orgány, aby přijaly preventivní ochranná opatření, pokud se jedná o obránce lidských práv, jako je zahájení vyšetřování, jakmile se veřejný žalobce a soudní systém dozví o jejich ohrožení;
16.
vyzývá ruské orgány, aby se řídily všemi rozhodnutími Evropského soudu pro lidská práva a co nejdříve ratifikovaly protokol o reformě tohoto soudu; očekává, že Duma ratifikuje doplňkový protokol č. 14 k Evropské úmluvě o lidských právech;
17.
vyzývá švédské předsednictví, Radu a Komisi, aby využily příležitosti a výslovně na summitu vyjádřily obavy EU z množství mezinárodních problematik, pro něž je konstruktivní spolupráce ze strany Ruska – vzhledem k jeho postavení v mezinárodní politice – klíčová, a rovněž vyzývá k větší spolupráci, pokud jde o problémy Íránu, Afghánistánu a Středního východu, jakož i dalších zásadních otázek mezinárodního charakteru;
18.
vyzývá Radu a Komisi ke společným iniciativám s ruskou vládou, které by byly zaměřeny na posílení bezpečnosti a stability ve světě, především ve společném sousedství, a jež by byly rovněž zaměřeny na nalezení mírového řešení konfliktů v Náhorním Karabachu, Podněstří a zejména mezi Ruskem a Gruzií a jejími separatistickými regiony Jižní Osetií a Abcházií, jež bude v souladu s mezinárodním právem;
19.
vítá v tomto kontextu úspěchy pozorovatelské mise Evropské unie (EUMM), jež prokázala ochotu a schopnost EU jednat rozhodně v zájmu podpory míru a stability a pomohla vytvořit nezbytné podmínky pro plnění dohod o příměří uzavřených dne 12. srpna a 8. září 2008; opět připomíná svůj závazek vůči územní celistvosti Gruzie a vyzývá všechny strany k plnému dodržování svých závazků; připomíná, že EUMM má mandát působit na území celé země a vyzývá k zajištění volného přístupu do Abcházie a Jižní Osetie, který byl misi dosud upírán; opět potvrzuje, že se plně angažuje v ženevských rozhovorech a že tomuto fóru i nadále spolupředsedají EU, OSN a OBSE;
20.
vyzývá EU a Rusko, aby pokračovaly ve svých snahách o dosažení pokroku v mírovém procesu na Středním východě a aby nalezly řešení k problému íránského jaderného programu, zejména poté, co Írán, USA, Rusko, Čína, Německo, Francie a Británie dosáhly dne 1. října 2009 v Ženevě porozumění v otázce palivového programu a dohodly se na tom, že nově objevené zařízení na obohacování uranu, které je ve výstavbě, bude podléhat kontrole OSN;
21.
je velmi znepokojen dopady, které mohou mít v oblasti mezinárodní bezpečnosti změny v zákoně o obraně navržené ruským prezidentem a přijaté ruským parlamentem (Dumou), jelikož se v nich uvádí, že Rusko může použít vojenskou sílu v operacích mimo své hranice za účelem odražení útoku na ruské síly či jiné vojenské jednotky rozmístěné mimo území Ruska proto, aby čelilo či zabránilo napadení jiné země nebo chránilo ruské občany v zahraničí, přičemž druhá zmíněná situace je obzvláště sporná, jestliže Rusko provádí politiku nezákonného vydávání cestovních pasů na územích nevyřešených konfliktů a na ukrajinském Krymu;
22.
vyzývá předsednictví Rady, aby prohlásilo, že EU podporuje rozhovory Ruska a USA o nové dohodě, která nahradí smlouvu START, a kroky směřující k vývoji společného raketového obranného systému, na němž by se podílely USA, Rusko a NATO; vyjadřuje optimismus nad tím, že smlouva START by mohla být dořešena do konce roku 2009;
23.
naléhavě žádá vlády USA a Ruska, aby do diskusí o vývoji raketového štítu, a to i do hodnocení raketových rizik, plně zapojily Evropskou unii a její členské státy a přispěly tak k míru a stabilitě ve světě, zejména v Evropě;
24.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Ruské federace, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě.
