P6_TA(2004)0024
Všeobecný systém preferencí
B6-0072 , 0076 , 0077 , 0078 , 0081 a 0083/2004
Usnesení Evropského parlamentu ohledně sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru "Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: funkce všeobecného systému preferencí Společenství (GSP) na desetileté období od roku 2006 do roku 2015"( KOM(2004) 0461 )
Evropský parlament,
-
s ohledem na sdělení Komise ( KOM(2004) 0461 ),
-
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2501/2001 ze dne 10. prosince 2001 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 Úř. věst. L 346, 31.12.01, s. 1.
,
-
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2211/2003 ze dne 15. prosince 2003, kterým se mění nařízení (ES) č. 2501/2001 a kterým se prodlužuje jeho platnost do 31. prosince 2005 Úř. věst. L 332, 19.12.03, s. 1.
,
-
s ohledem na stanovisko Parlamentu ze dne 29. listopadu 2001 o systému všeobecných celních preferencí v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004 Úř. věst. C 153E, 27.06.02, s. 234.
,
-
s ohledem na stanovisko Parlamentu ze dne 4. prosince 2003 k návrhu nařízení Rady, kterým se prodlužuje do 31. prosince 2005 použitelnost nařízení (ES) č. 2501/2001 o systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2004, a kterým se mění toto nařízeníi Úř. věst. C 89 E, 14.04.04, s. 101.
,
-
s ohledem na sdělení Komise "K posílení kultury konzultací a dialogu – všeobecné zásady a minimální standardy pro konzultace zainteresovaných stran ze strany Komise" ( KOM(2002) 0704 ),
-
s ohledem na prohlášení z Dauhá přijaté na čtvrtém setkání ministrů WTO dne 14. listopadu 2001,
-
s ohledem na závěry Světového summitu o udržitelném rozvoji (WSSD), který se konal v jihoafrickém Johannesburgu od 26. srpna do 4. září 2002,
-
s ohledem na Konsenzus z Monterrey přijatý na Mezinárodní konferenci o financování pro rozvoj, která se konala od 18. do 22. března 2002 v mexickém Monterrey,
-
s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že od svého vytvoření v roce 1971 byl všeobecný systém preferencí (GSP) klíčovým nástrojem rozvojové politiky a obchodní politiky Unie,
B.
vzhledem k tomu, že sdělení Komise navrhuje nové směry všeobecného systému preferencí pro následujících deset let, na jejichž základě vznikne soubor prováděcích nařízení s platností tří let,
C.
vzhledem k tomu, že jakákoli změna ve stávajícím všeobecném systému preferencí se přímo dotkne, pozitivně i negativně, širokého spektra zúčastněných,
D.
vzhledem k tomu, že se Unie zavázala k provedení
ex ante
smysluplného hodnocení dopadu hlavních politických iniciativ na udržitelnost, avšak v případě navrhované reformy systému GSP tak ještě neučinila,
E.
vzhledem k tomu, že míra využití systému GSP, která je definována jako procentuální objem dovozu skutečně zvýhodněný celními preferencemi z celkového objemu obchodu v rámci systému GSP, v posledních letech stoupla pouze na 52,5 %, jichž bylo dosaženo v roce 2002, což se musí zlepšit zejména v zemích AKT,
F.
vzhledem k tomu, že odvolací orgán WTO v rozhodnutí týkajícím se stížnosti Indie ve věci všeobecného systému preferencí Evropských společenství (GSP) ze dne 7. dubna 2004 stanovil, že rozvinuté země mohou v případě zboží pocházejícího z různých zemí zvýhodněných systémem GSP uplatňovat různé celní sazby, pokud toto odlišné zacházení bude splňovat ostatní podmínky zmocňovací doložky, a zajistí tak, aby nebyly diskriminovány země se stejnými rozvojovými, finančními a obchodními zájmy, na něž se mají zvýhodnění vztahovat,
G.
vzhledem k tomu, že systém GSP je nejširším systémem preferencí nabízeným rozvinutými zeměmi a že tato vedoucí pozice bude v příštích letech po přistoupení deseti nových členských států do EU upevněna,
1.
vítá cíle stanovené ve sdělení a podporuje odhodlání Komise zlepšit stávající všeobecný systém preferencí, a to jeho zjednodušením, stabilizací a vyjasněním pravidel, zaměřením preferencí na nejpotřebnější rozvojové země a posílením prvku trvale udržitelného rozvoje;
2.
poznamenává, že pro dosažení stanovených cílů navrhuje Komise dalekosáhlé reformy stávajícího systému GSP, jako např. snížení počtu pravidel z pěti na tři, nový systém odstupňování založený pouze na kritériu podílu na trhu a zjednodušení pravidel původu;
3.
vyjadřuje politování nad tím, že toto důležité sdělení, které formuluje nové směry GSP pro následujících deset let, neobsahuje žádné zmínky o předchozím důkladném hodnocení fungování a výsledků stávajícího systému GSP a žádá Komisi, aby osobám přijímajícím rozhodnutí poskytla spolehlivé informace jak o potřebě jeho reformy, tak o možnostech jeho zlepšení;
4.
vyjadřuje politování nad tím, že sdělení Komise nevzniklo na základě řádných konzultací se všemi zúčastněnými a že nebylo předloženo s dostatečným předstihem, který by umožňoval provést smysluplné konzultace před očekávaným zveřejněním návrhu dalšího nařízení;
5.
připomíná, že cla stále klesala na dlouhodobé minimum a že na základě vyjednávání WTO o rozvojovém programu z Dauhá by mělo být dohodnuto další snížení tarifů, a poznamenává, že se nový systém GSP musí zabývat účinky tohoto poklesu především na nejméně rozvinuté země;
6.
zdůrazňuje, že kvůli zlepšení dopadu na zvláštní potřeby rozvojových zemí by nové nařízení o GSP mělo
a)
poskytovat preference v souladu s komparativními výhodami a exportními zájmy samotných rozvojových zemí, zejména s přihlédnutím k nejzranitelnějším vrstvám společnosti;
b)
rozšířit zvýhodněný přístup na širokou škálu nových produktů a přesunout značný počet produktů označených jako "citlivé" do kategorie "necitlivé",
c)
zohlednit důležitost potravinové soběstačnosti a právo dotčených zemí chránit své zemědělství při uplatňování GSP,
d)
zajistit, aby nově použitý systém odstupňování neměl významný negativní dopad na dotčené rozvojové země;
7.
vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnost zvětšit preferenční rozpětí pro citlivé produkty;
8.
vítá celkový cíl zjednodušit mechanizmus odstupňování, ale poznamenává s obavami, že nový systém odstupňování navržený Komisí je založen pouze na kritériu podílu na trhu a nezohledňuje ukazatele rozvoje a chudoby, a domnívá se, že takový systém umožní diskriminaci velkých, ale chudých exportérů;
9.
souhlasí s podporou trvale udržitelného rozvoje jako klíčové složky GSP; klade však důraz na to, že je naprosto zásadní, aby byl navrhovaný jednotný systém dodatečných koncesí (GSP plus) jednoduchým a čitelným nástrojem, který bude kompatibilní se zmocňující doložkou WTO, a zaručí tak objektivní kritéria pro výběr a hodnocení zvýhodněných zemí;
10.
trvá na tom, že pro to, aby země mohly využívat systém "GSP plus", musejí nutně ratifikovat a provést příslušné mezinárodní dohody a že nové nařízení musí specifikovat důvěryhodné postupy, které budou použity k hodnocení a které zahrnují Evropský parlament a další zainteresované strany, např. sociální partnery, a pomocí nichž bude zahájeno šetření, pokud se zjistí, že tyto dohody nejsou uplatňovány dostatečně; zdůrazňuje, že úroveň uplatňování lidských práv v dotčených zemích se musí stát kritériem při rozhodování;
11.
navrhuje, aby nařízení obsahovalo možnost odejmout preference poskytované v rámci systému "GSP plus" v konkrétních odvětvích v případě, že dojde k závažnému a trvalému porušování kritérií pro udělení těchto preferencí;
12.
trvá na tom, aby se Unie zavázala k poskytování rozvojové pomoci zaměřené na vytváření kapacit, a pomohla tak rozvojovým zemím, aby mohly využívat systém "GSP plus", protože pokud by se to nepodařilo, stanovené normy by mohly působit jako netarifní omezení a potenciální výhody tohoto systému by pak značná řada zemí nemohla využívat;
13.
vítá to, že se ve sdělení klade důraz na zjednodušení, avšak upozorňuje na složitost provádění navrhovaného pravidla ("doložka o vyloučení dohod o zónách volného obchodu [FTA]);
14.
poznamenává, že pravidla původu a související administrativní postupy se ukázaly být jedním z hlavních důvodů nedostatečného využívání obchodního zvýhodnění GSP, a to především ze strany nejméně rozvinutých zemí;
15.
vítá snahu Komise reformovat systém pravidel původu - jejich formu, podstatu a postupy;
16.
vyzývá Komisi, aby posoudila výhody rozšíření částečné regionální kumulace původu na nadregionální kumulaci původu a úplnou nebo globální kumulaci, a to hlavně s ohledem na nejméně rozvinuté země;
17.
vyzývá Komisi, aby postoupila v harmonizaci různých systémů pravidel původu, která jsou uplatňována v rámci existujících obchodních dohod (např. GSP/EBA, FTA, EPA);
18.
požaduje, aby tak, jak je stanoveno v Deklaraci WTO z Dauhá, v Monterreyském konsenzu a v závěrech WSSD z Johannesburgu, byla rozvojovým zemím poskytnuta odborná pomoc zejména s ohledem na opatření pro vlastní kontrolu systému "GSP Plus" za účelem vybudování institucionálních a administrativních schopností potřebných pro využití výhod mezinárodního obchodu a preferenčních opatření;
19.
vítá návrh na podrobné posouzení systému GSP, které by mělo probíhat každé tři roky, s přihlédnutím k mnohostranným jednáním a zdůrazňuje, že toto posouzení musí obsahovat hodnocení dopadu GSP na zainteresované strany, zejména na nejméně rozvinuté země, a na jejich obyvatelstvo;
20.
dochází k závěru, že ačkoli plně podporuje cíle stanovené Komisí, požaduje Evropský parlament objasnění přesných podrobných údajů a mechanizmů pro zavádění různých opatření, aby mohl provádět informovanější a přesnější hodnocení;
21.
vyzývá Radu a Komisi, aby v dostatečném předstihu zahájily konzultace o prvním prováděcím nařízení k novému systému GSP, aby mohl být do procesu řádně zahrnut a konzultován Evropský parlament, partnerské země a další zainteresované strany;
22.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
