Ohlédnutí za plenárním zasedáním 12. - 15. ledna 2009 ve Štrasburku
2009-01-19 - 16:12
Úřadující předseda Rady Mirek Topolánek v plénu EP: představení priorit českého předsednictví
Úřadující předseda Rady Mirek Topolánek vystoupil v plénu Evropského parlamentu, aby seznámil poslance s prioritami a programem českého předsednictví. To bude soustředěno do tří hlavních bodů: Ekonomika, Energetika a Evropská unie ve světě. Pokud jde o osud Lisabonské smlouvy, předsednictví bude pokračovat v rozhovorech s Irskem, M. Topolánek se však současně domnívá, že tato Smlouva musí být prostředkem pro lepší fungování Unie, nikoli cílem”, a nemůže být vynutitelná.
Předseda EP Hans-Gert Pöttering k situaci v Gaze
Předseda EP Hans-Gert Pöttering na úvod letošního prvního plenárního zasedání učinil prohlášení o situaci v Gaze, kde v několika posledních týdnech došlo k eskalací násilí, které postihuje zejména civilní obyvatelstvo. Předseda ve svém projevu odsoudil útoky vůči civilnímu obyvatelstvu a vyzval obě strany k uzavření příměří. Řešení konfliktu přitom spatřuje v politickém dialogu, nikoli v použití ozbrojených sil.
Legislativní balíček v oblasti využívání pesticidů
Evropský parlament široce podpořil v druhém čtení legislativní balíček týkající se problematiky využívání pesticidů, který si klade za cíl omezit využívání pesticidů a snížit jejich škodlivý dopad na lidské zdraví a životní prostředí. Legislativní návrhy obsahují rovněž opatření, která mají zajistit bezpečnější využívání pesticidů v každodenním životě.
Konflikt na Blízkém východě: EP vyzývá k vyjednání příměří
V návaznosti na rozpravu v plénu přijali poslanci EP společné usnesení o situaci v pásmu Gazy, v němž vyjadřují solidaritu s civilním obyvatelstvem postiženým násilím v Gaze a jižním Izraeli. Parlament vyzývá Izrael, aby plnil své povinnosti podle mezinárodního práva, a Hamás, aby ukončil raketové útoky a přijal vlastní odpovědnost tím, že se zaváže k účasti na politickém procesu, jenž bude mít za cíl obnovit dialog mezi Palestinci a přispět k pokračujícímu procesu vyjednávání.
EP: Rusko a Ukrajina ztratily pověst důvěryhodných dodavatelů plynu
Poslanci EP jednali s zástupcem Rady A. Vondrou a zástupcem Komise o jedné z nejhorších energetických krizí v Evropě. Oba zástupci informovali poslance o zprostředkovatelské úloze předsednictví a Komise v rusko-ukrajinském konfliktu, jež dosud přinesla pouze dílčí výsledky. I přes opakované sliby obou stran se dodávky plynu do EU obnovit zatím nepodařilo. Poslanci EP hovořili o nutnosti zbavit se energetické závislosti na Rusku, zavést mechanismus solidarity a společnou energetickou politiku.
Biometrické pasy dětí do 12 let bez otisků prstů
EP podpořil změnu nařízení z roku 2004, které stanoví biometrické prvky, jež mají být začleněny do cestovních pasů a dalších cestovních dokladů, včetně otisků prstů držitele. Podle dohody, které dosáhl Parlament s Radou, by děti do dvanácti let věku neměly mít ve svých pasech otisky prstů, měly by však mít své vlastní pasy, aby se tak zabránilo únosům a obchodování s nimi. Biometrické pasy budou zavedeny v celé EU, na Islandu, v Norsku a ve Švýcarsku dne 29. června.
Transparentnost: Evropský parlament chce jít příkladem
Poslanci EP přijali zprávu, jejímž prostřednictvím žádají evropské instituce, aby usnadnily přístup evropských občanů ke svým dokumentům a rejstříkům. Poslanci také na základě nedávného rozsudku Evropského soudního dvora vyzývají Radu, aby zveřejňovala veškeré své debaty, a Parlament, aby zveřejnil více informací o činnosti svých poslanců, a to včetně jejich účasti na aktivitách EP a jejich příspěvcích a výdajích.
Lepší koordinace veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti
EP a Rada dospěly k dohodě pro první čtení týkající se veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. Cílem návrhu je vytvořit vnitřní evropský trh s obranným vybavením a dalšími produkty spojenými s obranou. Nová směrnice stanoví pravidla pro koordinaci veřejných zakázek v tomto obzvláště citlivém odvětví a měla by přispět k omezení nadměrného využívání článku 296 Smlouvy, jenž ve výjimečných případech umožňuje výjimky z pravidel vnitřního trhu v oblasti obrany a bezpečnosti.
Strategie vůči Bělorusku: Poslanci žádají více demokracie
Evropský parlament přijal usnesení, v němž stanoví pět podmínek pro zlepšení vztahů mezi Běloruskem a EU. Propuštění politických vězňů, svoboda projevu pro sdělovací prostředky a NGO jsou hlavími předpoklady pro zrušení cestovních omezení, která byla zavedena vůči některým běloruským vládním úředníkům, na dalších šest měsíců.
Slavnostní zasedání k 10. výročí zavedení eura v Evropském parlamentu
Předseda EP Hans-Gert Pöttering zahájil slavnostní zasedání k příležitosti 10. výročí zavedení eura, jehož se zúčastnili osobnosti, které stály u vzniku společné měny a významně se zasadily o její zavedení: Jean-Claude Trichet, Jean-Claude Juncker, Joaquín Almunia a Valéry Giscard D'Estaing. Všichni řečníci dnešního zasedání ocenili významnou úlohu eura nejen jako společné měny, ale i jako důležitý prvek evropské integrace, který se ukázal nepostradatelným v době hospodářské krize.
EP: příliš mnoho případů porušování základních práv v EU
Evropský parlament přijal poměrem hlasů 401:220:67 zprávu pojednávající o případech porušování základních práv v Unii. Poslanci jejím prostřednictvím vyjadřují znepokojení v souvislosti s rozšířením tohoto jevu v EU a zdůrazňují přitom případy diskriminace menšin a porušování práva na soukromí evropských občanů. Vyzývají také evropské orgány a členské státy, aby lépe spolupracovaly v oblasti imigrace a azylu.
Světová potravinová bezpečnost: zásah EU je nezbytný
Poslanci ve zprávě z vlastního podnětu vyzývají k urychlené a nepřetržité akci, která by zajistila celosvětovou potravinovou bezpečnost. Domnívají se, že pomoc ve výši 1 mld. EUR, kterou se EU rozhodla poskytnout rozvojovým zemím, by měly doprovázet investice do zemědělství. Parlament vyzývá také k zavedení mechanismů, jež by zaručily dostupnost dostatečných světových zásob potravin.
20081217BRI45151
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
Evropská rada
Úřadující předseda Rady Mirek Topolánek v plénu EP: představení priorit českého předsednictví
2009-01-19 - 16:12
Úřadující předseda Rady Mirek Topolánek vystoupil v plénu Evropského parlamentu, aby seznámil poslance s prioritami a programem českého předsednictví. To bude soustředěno do tří hlavních bodů: Ekonomika, Energetika a Evropská unie ve světě. Pokud jde o osud Lisabonské smlouvy, předsednictví bude pokračovat v rozhovorech s Irskem, M. Topolánek se však současně domnívá, že tato Smlouva musí být prostředkem pro lepší fungování Unie, nikoli cílem”, a nemůže být vynutitelná. Předseda vlády ČR a úřadující předseda Rady Mirek TOPOLÁNEK představil v plénu priority českého předsednictví, které bylo zahájeno dne 1. ledna 2009. Česká republika převzala vedení Unie po Francii, což pokládá za „více než symbolické” . V této souvislosti připomněl Karla IV., který vyrůstal na francouzském dvoře a musel integrovat celou říši. „S Francií nás tedy pojí jak naplnění našich národních tužeb, tak prosazování univerzálních evropských hodnot” , zdůraznil. Evropská unie tedy v jistém smyslu navazuje na středověký univerzalismus a „nadřazuje společný mravní kodex a společný právní základ lokálním mocenským zájmům” . Ačkoli je EU často vnímána z různých pohledů, on sám věří v „Evropu svobody, práva, idejí a pravidel” a na čem podle jeho názoru skutečně záleží, je „schopnost sloužit společné myšlence”. Zavázal se proto, že jako předseda Rady bude usilovat o nalézání kompromisů a moderování společné debaty, a to i z toho důvodu, že „česká otázka je ve skutečnosti otázkou evropskou” . V roce 2009 čekají Unii důležité výzvy: je třeba pokračovat v řešení institucionálních otázek, zapojit se do řešení konfliktu na Blízkém východě a nalézt řešení také pro otázkou energetické bezpečnosti. Příspěvek České republiky k evropské integraci Česká republika, stejně jako všechny ostatní členské státy EU může „upozornit na oblasti, ve kterých díky svému specifickému know-how můžeme Evropě něco přinést” : Jako země závislá na dovozu plynu a ropy a bývalý stát východního bloku ČR velice dobře rozumí významu energetické bezpečnosti, jako podmínky nejen ekonomického blahobytu, ale i svobodné a nezávislé zahraniční politiky. České předsednictví také považuje za svou morální povinnost posilovat spolupráci se zeměmi, které zatím k EU nepřistoupily. Má proto v úmyslu „přesvědčit Unii o významu Východního partnerství” . Třetím příspěvkem by mohly být zkušenosti z bankovního sektoru, který v ČR prošel vážnou krizí na konci 90. let. „ Díky stabilizaci finančních institucí jsme dnes jednou z velmi mála zemí, které nemusely pumpovat peníze daňových poplatníků do záchrany bank postižených finanční krizí” , připomněl předseda v tomto ohledu. Motto předsednictví Mottem českého předsednictví je „Evropa bez bariér” a „Evropa pravidel”. Toto motto vychází z přesvědčení, že „plnému rozvoji potenciálu Evropy brání řada vnitřních bariér, které bychom se měli snažit odstraňovat” . Jedná se zejména o poslední překážky v plném uplatnění čtyř základních svobod EU pro všechny členské země, zbytečnou administrativní zátěž pro podnikatele, či nedostatek propojení energetických sítí. „Odstraňování vnitřních bariér však musí kráčet ruku v ruce s ochranou proti nelegálním aktivitám, které ohrožují bezpečí a zájmy Evropanů” , jinými slovy s pravidly. Priority předsednictví: tři E - Ekonomika, Energetika a Evropa ve světě České předsednictví se soustředí na tři hlavní okruhy: Ekonomika, Energetika a Evropa ve světě. Do této oblasti spadají již dvě otázky, které muselo předsednictví řešit v prvních dvou týdnech: rusko-ukrajinský spor o plyn a konflikt na Blízkém východě. Ekonomika České předsednictví se zasadí především o řádnou implementaci závěrů Deklarace summitu G20 z listopadu 2008 a závěrů Evropské rady z prosince 2008. Klíčovým předpokladem úspěchu přitom spatřuje v zabránění nadměrné regulaci a protekcionismu. Předsednictví se bude věnovat také realizaci Evropského plánu hospodářské obnovy a bude přitom klást důraz na jeho zasazení do rámce Lisabonské strategie. V dlouhodobém horizontu se jedná zejména o posilování konkurenceschopnosti EU a plné prosazování a uplatňování čtyř základních svobod, na nichž je EU založena. Pozornost však bude věnována také investicím do vzdělávání, výzkumu, vývoje a inovací, zlepšování regulatorního prostředí a snižování administrativní zátěže. Energetika Vzhledem k tomu, že české předsednictví je přesvědčeno, že hrozící nedostatek energie by okamžitě a dlouhodobě zničil nejen evropské hospodářství, ale i evropskou svobodu a bezpečí, bude rozhodně „pokračovat v úsilí o zajištění bezpečné, konkurenceschopné a udržitelné energetiky pro Evropu” . Dalším úkolem v této oblasti bude také diverzifikovat dodavatelské a přepravní cesty, vážně se zabývat otázkou budování plynovodu Nabucco a podporovat výstavbu nových ropovodů. Aby bylo možno vyhnout se dalším podobným krizím, je nutné také zvýšit transparentnost v plynařském odvětví, seriózně uvažovat o rozvoji bezpečné jaderné energetiky a urychleně realizovat vybudování infrastruktury uvnitř EU, aby byly členské země efektivně propojeny. S touto otázkou je také úzce spjata problematika ochrany klimatu. V této oblasti bude snahou předsednictví dosáhnout globálně přijatelné dohody o nastavení redukčních závazků po roce 2012 a připravit cestu k dosažení širokého mezinárodního konsensu na konci roku 2009 v Kodani. Evropská unie ve světě První události českého předsednictví (eskalace konfliktu na Blízkém východě) ukázaly nutnost aktivního přístupu samotné EU, ale také koordinaci s významnými světovými i regionálními hráči. Potvrzuje se, že pro „dosažení míru je nemožné bez toho, aby Palestina začala fungovat jako plnohodnotný stát, který je schopen garantovat na svém území právo a pořádek a bezpečí svým sousedům” . Dalším úkolem předsednictví v otázce zahraničněpolitických vztahů bude také příprava Východního partnerství, které předpokládá posílení spolupráce se zeměmi tohoto regionu, a především s Ukrajinou. Důraz bude kladem rovněž na posilování transatlantických vztahů, bez nichž „EU nemůže efektivně vykonávat svou roli silného globálního hráče, stejně jako ji dnes nemohou samostatně vykonávat Spojené státy” . Dialog s USA bude zaměřen především na oblast hospodářství, klimatu, energetiky a spolupráce s třetími zeměmi. Pro postavení EU ve světě bude mít zásadní význam také pozice, kterou členské státy zaujmou při vyjednávání o nové dohodě o partnerství s Ruskem. České předsednictví proto bude usilovat o nalezení jednotného postoje k této otázce a bude také pokračovat v jednáních o rozšíření o země Západního Balkánu a o Turecko. Mezi další bod v této oblasti, na nějž se české předsednictví soustředí, patří další rozvoj jižní dimenze a posilování vztahů EU-Izrael a blízkovýchodní mírový proces. Lisabonská smlouva Bude také na českém předsednictví pokračovat v debatě s Irskem ohledně osudu Lisabonské smlouvy. Úřadující předseda Rady je přesvědčen, že tyto rozhovory je nutné vést citlivě a s respektem k suverenitě irských občanů. Vzhledem k tomu, že závěr předsednictví bude poznamenán volbami do Evropského parlamentu, bude předsednictví usilovat o dokončení významných legislativních návrhů ještě před koncem volebního období. Předseda Evropské komise José Manuel BARROSO na úvod svého projevu upozornil, že „první dny roku 2009 jsou předzvěstí toho, že to bude pro EU velká zkouška” . Unie proto musí prokázat odhodlání pomáhat občanům čelit hospodářské krizi, a uvést v praxi skutečnou solidaritu mezi členskými státy. Vyjádřil plnou důvěru v to, že české předsednictví bude schopno společně s Parlamentem a Komisí úspěšně se zhostit své funkce. Tato dobrá spolupráce je předpokladem pro to, aby se evropští občané zúčastnili evropských voleb v červnu 2009. Je však také nutné, aby všechny členské státy EU ratifikovaly Lisabonskou smlouvu. Pokud jde o finanční krizi, Evropa prokázala svou schopnost rychle reagovat jak uvnitř, tak i v globálním měřítku. Komise i Rada budou dále usilovat o to, aby se nezpomalila současné dynamika a rytmus reforem globálního finančního systému. V otázce klimaticko-energetického balíčku pan Barroso zdůraznil, že EU se bude snažit připravit cestu pro dosažení globální dohody v Kodani na konci roku 2009. Česká republika musela hned na začátku svého předsednictví řešit rusko-ukrajinský spor o dodávky plynu. I přes to, že byla mezi oběma stranami podepsána dohoda, plyn do Evropy stále neproudí. Pokud tato dohoda nebude respektována, EK bude apelovat na evropské podniky, aby se obrátily na soud a aby byly nalezeny alternativní dodávky energií. „Velice záhy uvidíme, zda se jedná o technický zádrhel, či zda chybí politická vůle” , zdůraznil předseda. Pokud dohoda nebude splněna, Rusko a Ukrajina nebudou moci být považovány za spolehlivé dodavatele energie. Pokud jde o ekonomiku, pan Barroso připomněl, že nadále klesá produkce, zvyšuje se nezaměstnanost a dochází ke zpomalení hospodářského růstu. Za správný krok v této oblasti považuje Plán ekonomické obnovy, který bude mít příznivý dopad na členské státy a jehož cílem je maximální efektivita a solidarita. Motto českého předsednictví „Evropa bez bariér” je v této souvislosti velmi příhodné. Joseph DAUL (EPP-ED, FR) stejně jako pan Barroso zdůraznil, že na začátku svého předsednictví je ČR konfrontována s velkými problémy: hospodářská krize, rusko-ukrajinský spor, eskalace násilí na Blízkém východě. „Tváří v tvář těmto výzvám je třeba prokázat solidaritu a jednat koordinovaně” , uvedl. Ocenil v tomto ohledu přístup českého premiéra: „Český premiér jednal velmi rozhodně v kontextu energetické krize” , prohlásil. Ačkoli řešení není hotové, EU nesmí připustit, aby se stala rukojmím těchto dvou států. Energetická nezávislost a bezpečnost je proto pro EU velmi důležitá a Evropa musí usilovat o přijetí společné energetické politiky. Pokud jde o Blízký východ, pan Daul připomněl, že EU je největším světovým dárcem rozvojové pomoci. Tyto finanční prostředky však samy o sobě nestačí pro vyřešení konfliktu mezi Izraelem a Palestinou. Aby Unie byla důvěryhodným partnerem, musí investovat také více lidských a vojenských zdrojů. V otázce finanční a hospodářské krize uvedl, že je třeba řešit dopady této krize a pokračovat v reformách. Evropa však musí současně bránit svůj sociální model a mít dobrý systém dozoru těchto trhů. Martin SCHULZ (PES, DE) připomněl, že české předsednictví je posledním předsednictvím v tomto volebním období EP. Rozhodující je proto otázka, jakým tématům bude v nadcházejících šestí měsících věnována pozornost. Společně dosažené výsledky pak budou předpokladem pro účast občanů na volbách. „Pokud občané uvidí, že spolupráce je dobrá, přijdou k volbám” , zdůraznil. Ačkoli EP měl na počátku pochyby, pokud jde o schopnost ČR zastávat funkci předsednické země, první výsledky jsou pozitivní, a skupina PES proto předsednictví plně podporuje a stejně tak podporuje motto předsednictví Evropa bez bariér - Evropa pravidel, neboť právě nedostatek pravidel vedl podle jeho názoru k hospodářské krizi. Domnívá se dále, že EU se nachází v rozhodující fázi zahraniční politiky. „Pokud se EU má zhostit své úlohy, musí být jednotná. Jedině pak bude silná” , prohlásil v této souvislosti. Tento silný základ představuje podle jeho slov Lisabonská smlouva. Pokud ji ČR ratifikuje, „bude to silný signál pro silnou Evropu” , dodal. Na závěr vyjádřil naději, že v budoucnu bude na Pražském hradě stejně proevropská osobnost, jakou kdysi býval Karel IV. Graham WATSON (ALDE, UK) připomněl slova Milana Baroše: „Už nejsem hazardér, všichni ode mě očekávají, že budu střílet góly” . A přesně tím by se mělo podle jeho názoru řídit české předsednictví. Pokud jde o revizi energetické politiky, měla by se stát příležitostí pro ukončení energetické závislosti Evropy a počátkem k ekologičtější Evropě. V druhé části svého proslovu se dotázal, proč ČR zatím odložila ratifikaci Lisabonské smlouvy a proč podporuje umístění amerického protiraketového systém na svém území. Pokud jde o konflikt v Gaze, upozornil na nejednotnost postojů jednotlivých členských států. Brian CROWLEY (UEN, IE) se domnívá, že je třeba vytvořit lepší politické vztahy mezi EU a USA a doufá, že české předsednictví se bude touto otázkou intenzivně zabývat. Přivítal české předsednictví na nabídl mu plnou podporu své frakce. Vzdal mu také hold za „rozhodné kroky, které přijalo v otázce dodávkách plynu do EU” a jeho schopnosti rychle reagovat. Vítá rovněž záměr posílit inovace a plně uplatnit volný pohyb osob, služeb i kapitálu, a to včetně volného pohybu znalostí. Zkušenosti České republiky budou pro Evropu velmi cenné, neboť „ČR prožila totalitu a i přes to byla schopna zachovat si vysokou úroveň vzdělanosti a inovací” , zdůraznil na závěr. Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT) zdůraznila, že konflikt v Gaze neustále trvá. EU se proto musí zasadit o vyřešení konfliktu, a to i přes to, že pohledy jednotlivých členských států na věc se velmi různí. Domnívá se také, že program předsednictví je poznamenán „vizí z minulosti” , tj. že je příliš liberální a příliš orientovaný na trh a obchod a dostatečně se nevěnuje sociální politice, rovným příležitostem, otázce imigrace, boji proti klimatickým změnám a klade nedostatečný důraz na soudržnost. Dotázala se v tomto ohledu, kdy ČR implementuje antidiskriminační směrnici a proč dosud neratifikovala Lisabonskou smlouvu. Program dle jejích slov skýtá „málo příležitostí, ale hodně nebezpečí”. Na závěr zdůraznila, že EU se nesmí odchýlit od svých cílů, jako jsou energetické úspory. Miroslav RANSDORF (GUE/NGL) je přesvědčen, že „české předsednictví je příležitostí pro to, abychom přispěli k překonání dosavadního rozdělení Evropy na západní a východní část” a stejně tak je příležitostí pro to, „abychom se osvobodili od vlastních dogmat a předsudků” . Jako příklad těchto dogmat uvedl nedávný článek V. Klause, kde radí, „jak překonat tuto finanční krizi tím, že dočasně oslabíme standardy sociální, ekologické a zdravotní, protože prý tyto standardy brání racionálnímu lidskému jednání” . Domnívá se naopak, že české předsednictví by mělo přispět k vytvoření ekonomiky, která „bude poháněná sociálními a ekologickými faktory”, a vsadit na inovace, jež by pro EU znamenaly východisko z krize. Doufá současně, že „budeme schopni změnit vlastně své zajetí minulými zkušenostmi, že budeme schopni překonat rozdělení mezi východní a západní Evropou a budovat jeden celek, který nebude trpět komplexem nadřazenosti Spojených států ani kohokoliv jiného” . Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM, CZ) se domnívá, že „české předsednictví má střízlivé cíle, rozumné priority a bude velmi úspěšné” a plně je podporuje. Vyjádřil se v tomto ohledu kriticky k ČSSD, která podle jeho názoru „směnila lásku k vlastní zemi za proletářský internacionalismus, a tak dnes z návodu svých socialistických protektorů nenávistně hází klacky pod nohy českému předsednictvu” . „České předsednictví má prokázat, že malé země jsou neschopné, a je tedy na čase předat, pomocí Lisabonské smlouvy, trvale řízení Unie těm velkým, schopným, zkušeným” , prohlásil. A proto je toto předsednictví podle jeho názoru tak významné: „Prokáže totiž, že menší země jsou stejně schopné řídit EU” a současně se vyhnou „megalomanii, sebestřednosti, hysterickému PR, dětinské hyperaktivitě některých prezidentů a neustálému propagování svých neexistujících úspěchů” . Na závěr popřál mnoho úspěchů českému předsednictví, které má podle jeho názoru na rozdíl od jiných zemí tu výhodu, že totalitní minulost ČR naučila „kreativně řešit právě nestandardní situace”. Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI, CZ) ve svém projevu ocenila „obratnost a akceschopnost” českého předsednictví v otázce dodávek plynu do EU. Byla by současně ráda, kdyby M. Topolánek prokázal stejnou rozhodnost při jednání o Lisabonské smlouvě. Předseda Rady bude mít totiž šanci veřejně prohlásit, že „Lisabonská smlouva je po irském referendu mrtvá” a navrhnout vytvoření nového dokumentu. „Nemusíte bezmyšlenkovitě prosazovat Lisabonskou smlouvu, která posiluje nedemokratickou moc úředníků a zakrývá neschopnost evropských elit dohodnout se a hlavně nechuť skládat účty občanům” , prohlásila. Připomněla dále, že Česká republika je zemí s velmi pohnutou minulostí, s níž se dokázala vypořádat. Nemůže proto věřit, že M. Topolánek jako premiér této země chce, aby EU posilovala své pravomoci v oblastech, které dosud spadají do výhradní kompetence členských států. „Nevěřím tomu, že vítáte fakt, že Lisabonská smlouva ve více než padesáti oblastech ruší právo veta členských států a snižuje hlasovací váhu menších zemí, včetně České republiky”, uvedla. Předseda by proto měl mít odvahu říci, že Lisabonská smlouva není dobrá a odmítnout ji. Současně by měl zahájit práci na novém dokumentu inspirovaném Římskými smlouvami a Messinskou deklarací. V odpovědi na vystoupení poslanců úřadující předseda Rady Mirek TOPOLÁNEK nejprve reagoval na odsudky českého prezidenta Václava Klause. V. Kluas je podle jeho názoru ikonou české transformace 90. let a díky němu ČR překonala prvopočáteční ekonomické problémy 90. let. Domnívá se, že Václav Klaus má kromě toho „jedinečnou schopnost do unifikované diskuse vnášet své pohledy a nastavovat parametry nové diskuse” . Pokud však EU ztratí schopnost veřejné svobodné diskuse a bude chtít unifikovat i tuto diskusi, „pak to není moje Unie” , prohlásil. Pokud jde o Lisabonskou smlouvu, domnívá se, že je průměrná a „o něco horší než smlouva z Nice” . Vzhledem k tomu, že smlouvu za ČR vyjednával a podepsal, bude pro ni i hlasovat. Nechce však členským státům přikázat, aby jí ratifikovaly. K otázce situace na Blízkém východě podotkl, že EU se velmi podílela na investicích, ale nebylo jí umožněno hrát stejně významnou politickou úlohu v rámci kvartetu. Nechce současně soudit, kdo je za tento již velmi dlouho trvající konflikt odpovědný a „nemá iluze”, že by jej české předsednictví mohlo zcela vyřešit. Mohlo a mělo by však přispět k dosažení krátkodobého příměří. Pokud jde o klimatické změny, domnívá se, že „pokud se k evropským plánům nepřipojí další hráči, pak je krok EU osamocený a v globálním měřítku bezcenný” . Na energetický mix je třeba pohlížet z hlediska krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých cílů a prostředků. Domnívá se totiž, že země, které jsou vysoce závislé na uhlí, nebudou moci tuto situaci radikálně a v krátkodobém horizontu změnit. Je proto nutné investovat do inovací a tento energetický mix upravovat postupně. Původ rusko-ukrajinského sporu není podle jeho názoru čistě obchodní, ale především politický, přičemž z hlediska EU jsou viníky oba tyto státy. V této situaci je třeba hledat jak krátkodobé, tak střednědobé řešení, kterým by mělo být propojení soustav v EU a dosažení skutečné solidarity v rámci Unie. Nedomnívá se také, že program předsednictví je příliš liberální. Jedná se dlouhodobý plán, který navazuje na předchozí předsednictví. Vytyčené priority považuje naopak za velmi příhodné, vzhledem k událostem prvních týdnů. Stejně tak si nemyslí, že by v programu chyběla antidiskriminační a sociální politika. Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě: Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED), která velmi přivítala, že české předsednictví s úspěchem řeší první problémy, kterými jsou rusko-ukrajinský spor a konflikt na Blízkém východě. Tyto události však nebyly tak úplně neočekávané, a česká vláda je proto prozíravě začala řešila již za francouzského předsednictví. Přála by si, aby se předsednictví „podobně neohroženě také pustilo do jednání s Čínou, která cílevědomě narušuje pravidla světového obchodu, podporuje nekalou soutěž a ohrožuje zdraví Evropanů chrlením padělaných a nebezpečných výrobků” . Vítá proto, že mezi prioritami figuruje také Evropa ve světě. Ačkoli je EU velice otevřená pro světový obchod, dosud se nepodařilo zajistit „spravedlivou reciprocitu a otevřít také dokořán čínský prostor pro evropský průmysl” . Na závěr ocenila prezentaci „opravdu kvalitního a přitom reálného programu”, i osobní přístup předsedy Rady. Doufá současně, že spolustraníci M. Topolánka nakonec uznají nutnost ratifikace Lisabonské smlouvy, neboť se podle jejích slov jedná o „instrument, který byl sepsán pro dobu nepohody”. Jan ZAHRADIL (EPP-ED) se domnívá, že české předsednictví v prvních dnech obstálo. Ukázalo se také, že 3 E byla zvolena naprosto správně, protože to, co se událo na začátku roku, spadá minimálně do dvou z těchto priorit. Ukazuje se také, jak jsou tato tři E propojena, neboť energetická bezpečnost má dopad na ekonomiku i zahraniční vztahy. Doufá proto, že české předsednictví posune tuto debatu dál. Pro budoucnost EU považuje za naprosto klíčovou otázku energetické bezpečnosti, která je podle jeho názoru ještě důležitější než Lisabonská smlouva. Josef ZIELENIEC (EPP-ED) zdůraznil, že „české předsednictví si za aktivní roli při řešení sporu o obnovení dodávek ruského plynu do EU zaslouží uznání” . Původ těchto problémů spočívá podle jeho názoru v „ruských ambicích rozšířit sféru vlivu na území Ukrajiny a dále do středu Evropy” . Unie by se proto měla snažit „udržet Ukrajinu v hledáčku unie” . To však nebude možné, bude-li Ukrajina nadále zaštiťovat neprůhledné transakce a trvat na netržních cenách, které udržují její závislost na Rusku. Pokud jde o otázku východního partnerství, je přesvědčen, že „zásadním aspektem tohoto partnerství musí být pomoci Ukrajině co nejrychleji nastavit tržní ceny energií, dojednané v dlouhodobých smlouvách srovnatelných s těmi, které mají s Ruskem členské země EU” . Předsednictví by mělo také vyvinout tlak na Ukrajinu, aby se zbavila „neprůhledných ekonomických struktur, které podkopávají snahy o reformy vedoucí k právnímu státu” . Pokud se toto českému předsednictví nepodaří, „budeme příště svědky nejen dalších mrazivých dnů bez plynu s nemalými důsledky pro ekonomiky členských zemí, ale především nebezpečného posunu geopolitických poměrů ve střední a východní Evropě” , zdůraznil na závěr. Richard FALBR (PES) s nelibostí upozornil, že „na hlavu předsedy Rady se snesla ostrá kritika” , k níž on se nepřidá. Ačkoli „v českých pohádkách na hradě obvykle sedí moudrý král, který nikoho neprovokuje, neuráží a není odborníkem na všechno” , není tomu tak na současném Pražském hradě. Přesto věří předsedovi Rady, že „se s tímto handicapem úspěšné vyrovná a splní to, co nám dnes slíbil” . Přeje mu mnoho úspěchů v jeho nové funkci, neboť jak říká: „V dobrém i zlém se svou vlastí” . Libor ROUČEK (PES) ve svém projevu zdůraznil, že nezná nikoho v EP, kdo „by si nepřál úspěch českého předsednictví” , ať již pocházejí z jakékoli politické skupiny. Ve veřejném mínění v Evropě a bohužel i v Parlamentu však panují určité obavy, zda Česká republika své předsednictví úspěšně zvládne, a to z několika důvodů: prvním je nestabilita uvnitř vládní koalice v České republice, kde v současné době dochází k výměně ministrů. Další otázkou je vztah mezi vládou a českým prezidentem. Dotázal se proto pana Topolánka, „zda se české předsednictví, zda se česká vláda ztotožňuje s názory presidenta Václava Klause, který odmítá Lisabonskou smlouvu, popírá globální oteplování a tvrdí, že současná finanční a ekonomická krize byla vyvolána přílišnou regulací a existencí sociálních a environmentálních politik” . Posledním významným důvodem k pochybám je nesplnění slibu, že ČR ratifikuje Lisabonskou smlouvu do konce loňského roku. Chtěl by proto slyšet jasnou odpověď, „kdy bude tato smlouva v českém parlamentu ratifikována a proč ratifikace této smlouvy je spojována s ratifikací dvoustranných dohod se Spojenými státy o radaru” . Lisabonská smlouva je totiž podle jeho názoru zapotřebí i z důvodu naplnění českých priorit, zejména s ohledem na otázku energetické bezpečnosti a vnějších vztahů. Jiří MAŠTÁLKA (GUE/NGL) na úvod zdůraznil, že zřejmě nikdo nezávidí ČR, že se ujímá předsednictví v tak složité době. Motto předsednictví „Evropa bez bariér” nelze podle jeho názoru pojímat jako pojímat „pouze jako další uvolnění pro tržní a finanční mechanismy” . Chápe jej naopak jako „zdokonalení toho, čím se Evropa může pyšnit - to jest zdokonalení evropského sociálního modelu” , jako „šanci dát mobilní pracovní síle důvěryhodné garance rovného zacházení”. To by se mohlo projevit i pozitivním posunem v projednávání návrhu o poskytování přeshraniční zdravotní péče. Úspěch Českého předsednictví však souvisí i s druhým heslem „sladíme Evropu”. Vyzval proto premiéra, aby „vyslechl i vlastní občany České republiky, kteří chtějí referendum k Lisabonské smlouvě a k radaru” . V souvislosti s mottem se dotázal předsedy Rady, „jakou strategii bude uplatňovat České předsednictví vůči našim sousedům za hranicemi Evropské unie ”, především pokud jde o Srbsko, Kosovo a Moldavsko. „Nevytvářet bariéry znamená i principiální avšak evropskou politiku vůči Rusku a Číně” , uvedl. Znamená to však také zabývat se problémem národnostních menšin v Evropě. To však podle jeho názoru předpokládá zrušení politiky dvojích standardů. „Co nelze tolerovat jednomu státu, nelze tolerovat např. ani Gruzii” , zdůraznil v této souvislosti. V druhé části svých odpovědí Mirek TOPOLÁNEK ujistil přítomné poslance, že bude úzce spolupracovat jak s Parlamentem, tak s Komisí. Pokud jde o dotazy na Lisabonskou smlouvu, je přesvědčen, že ta „musí být prostředkem pro lepší fungování Unie, nikoli cílem” , a nemůže být vynutitelná. Každá země má podle jeho slov své nástroje, kterými dosáhne ratifikaci. Ačkoli Smlouvu jako premiér podepsal, „nemůže ovlivňovat rozhodnutí parlamentu a ani rozhodnutí irského lidu” . Platnost této Smlouvy nemůže vynutit, i když je přesvědčen, že „je potřebná a usnadní fungování Unie” . Co se týče projektu Nabucco, ten bude podle jeho slov alternativou k ostatním tranzitním trasám v případě, že to bude alternativa zdrojů. EU musí dát Ukrajině prostor „napravit své vnitřní problémy” , aby mohla v budoucnu směřovat k integraci v Evropě. V opačném případě by byla „pro evropskou budoucnost ztracena”. Přijetí eura v ČR: 1. 11. 2009 ČR oznámí případný termín vstupu. Je však třeba se podívat, jaký vliv bude mít hospodářská krize na plnění Paktu růstu a stability, a to všemi členy eurozóny. Panu poslanci Roučkovi na jeho připomínku odpověděl, že řada členských států se během předsednictví potýkala s vnitrostátními problémy, a přesto předsednictví zvládla. Jaderné fórum: české předsednictví bude usilovat o rozproudění nové diskuse o bezpečnosti, příležitostech, rizicích a potřebnosti jaderné energie. Postoj českého předsednictví i Rady vůči Rusku a Ukrajině musí být kromě toho „podstatně tvrdší” a další kroky musí být „daleko efektivnější” . Na závěr popřál brzké uzdravení Václavu Havlovi, který je v nemocnici. Jedná se podle jeho slov o „člověka, který symbolizuje naši orientaci a pád železné opony, prvního Čecha, který vystoupil v EP” . Webová stránka českého předsednictví Představení Českého předsednictví - Mirek Topolánek (česky) audio, 28:44 Představení Českého předsednictví - Mirek Topolánek (anglicky) audio, 28:44 Představení Českého předsednictví - Jose Manuel Barroso (anglicky) audio, 12:28 Představení Českého předsednictví - - lídři politických skupin (anglicky) audio, 33:00 Představení Českého předsednictví - Jose Manuel Barroso (originál) audio, 12:28 Představení Českého předsednictví - - lídři politických skupin (originál) audio, 33:00
CS
1
LINK
http://www.eu2009.cz/cz/czech-presidency/programme-and-priorities/program-a-priority-478/
CS
2
MULTIMEDIA
20090114MLT46184.asf
CS
3
MULTIMEDIA
20090114MLT46180.asf
CS
4
MULTIMEDIA
20090114MLT46178.asf
CS
5
MULTIMEDIA
20090114MLT46188.asf
CS
6
MULTIMEDIA
20090114MLT46182.asf
CS
7
MULTIMEDIA
20090114MLT46186.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
Veřejné zdraví
Legislativní balíček v oblasti využívání pesticidů
2009-01-19 - 16:12
Evropský parlament v druhém čtení široce podpořil legislativní balíček týkající se problematiky využívání pesticidů, který si klade za cíl omezit využívání pesticidů a snížit jejich škodlivý dopad na lidské zdraví a životní prostředí. Legislativní návrhy obsahují rovněž opatření, která mají zajistit bezpečnější využívání pesticidů v každodenním životě. Pesticidy sice umožňují dosáhnout maximálních zemědělských výnosů a vyhovět požadavkům na ochranu rostlin, současně však mají nepříznivý dopad na imunitní a endokrinní systém a mohou způsobovat rakovinu. Obzvláště zranitelnými skupinami jsou přitom starší osoby, těhotné ženy a malé děti. Evropský parlament proto schválil v druhém čtení dvě legislativní zprávy, které si kladou za cíl omezit využívání pesticidů a snížit jejich škodlivý dopad na lidské zdraví a životní prostředí. To vše při současném zachování konkurenceschopnosti evropského zemědělství.
Vzhledem k tomu, že u obou návrhů se podařilo dospět k dohodě s Radou, bude moci balíček vstoupit v platnost v nejbližší době. Nařízení o uvádění pesticidů na trh Nařízení o uvádění pesticidů na trh, které Parlament přijal prostřednictvím zprávy poslankyně Hiltrud BREYER (Greens/EFA, DE), si klade za cíl aktualizovat současné evropské předpisy v této oblasti a zavádí podmínku povinného procesu schvalování licencí, kterému budou podléhat nové pesticidy uváděné na trh v členských státech. „Tato dohoda je dvojím úspěchem, nejen pro životní prostředí, veřejné zdraví a ochranu spotřebitelů, ale i pro evropské hospodářství, neboť přispěje k posílení inovací v této oblasti” , uvedla zpravodajka v rozpravě v plénu.
Základem bude seznam aktivních látek, tj. hlavních látek obsažených v pesticidech, který bude schvalován na úrovni EU. Důležitou úlohu v tomto procesu bude hrát Evropská agentura pro bezpečnost potravin. Na základě tohoto seznamu budou poté pesticidy schvalovány na vnitrostátní úrovni v jednotlivých členských státech. Schvalování pesticidů a nahrazování nebezpečných látek bezpečnějšími alternativami Chemické látky mají být schvalovány na různá časová období, v závislosti na jejich toxicitě. Pokud se prokáže, že k některým výrobkům existují bezpečnější alternativy, mají být tyto nebezpečné produkty nahrazovány. Evropský parlament prosadil, aby byla doba nahrazování zkrácena z 5 let na 3 roky, s cílem umožnit co nejrychlejší nahrazení nebezpečných produktů bezpečnějšími alternativami. Vzájemné uznávání schválených pesticidů podle geografických zón Členské státy budou moci schválit pesticidy buď na základě vnitrostátních postupů nebo podle systému vzájemného uznávání. EU bude rozdělena do tří geografických zón (sever, střed a jih), přičemž v rámci každé z těchto zón bude platit systém vzájemného uznávání. To výrobcům umožní získat snadněji provolení pro jejich výrobky za hranicemi státu (avšak v rámci dané zóny), a také spotřebitelé získají rychlejší přístup k širší škále výrobků.
Na žádost Parlamentu však budou mít členské státy možnost určitý produkt na svém území zakázat, a to především z důvodu zvláštních zemědělských či environmentálních podmínek.
Lhůta pro vzájemné uznání pesticidů členskými státy bude zkrácena na 120 dní.
Zákaz genotoxických, karcinogenních a pro reprodukci škodlivých látek Kompromisní text obsahuje zákaz genotoxických, karcinogenních látek či látek, které jsou škodlivé pro reprodukci nebo narušují endokrinní systém. Na seznam toxických látek budou kromě toho doplněny další látky, které mají endokrinní, neurotoxické nebo imunotoxické účinky, pokud se prokáže, že představují vážné riziko.
Používání některých látek, jako je safener či synergent, bude povoleno pouze tehdy, pokud se prokáže, že jejich negativní dopad na včely medonosné je zanedbatelný.
Pokud je však určitý produkt nezbytný pro odvrácení vážného nebezpeční pro plodiny, může být povolen na období 5 let, i když nebude splňovat bezpečnostní požadavky. Tato nová legislativa postupně nahradí stávající evropské předpisy. Pesticidy uvedené na trh podle platných předpisů budou moci být nadále používány až do vypršení příslušné licence. Nepředpokládá se proto masivní stahování produktů z trhu. Dohoda s Radou, která vychází z odborného posudku švédské agentury pro chemikálie, předpokládá stažení přibližně pouze 22 nebezpečných látek z trhu. Směrnice o udržitelném využívání pesticidů Druhým legislativním návrhem v této oblasti je směrnice o udržitelném využívání pesticidů, kterou Parlament přijal prostřednictvím zprávy poslankyně Christy KLASS (EPP-ED, DE). „Tato směrnice je krokem vpřed v oblasti ochrany evropských spotřebitelů a životního prostředí. Cílem je co nejvíce omezit používání pesticidů, které by měly být využívány ve správných dávkách a ve správné době” , uvedla zpravodajka.
Mezi opatření, která budou podle této směrnice přijata, patří především vypracování národních akčních plánů, které budou obsahovat kvantitativní cíle, konkrétní opatření a harmonogram provádění, s cílem omezit rizika a důsledky využívání pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí. Tyto plány by měly obsahovat také opatření na podporu integrovaného řízení boje proti parazitům a alternativní metody kontroly. Kromě toho budou na základě ukazatelů stanoveny harmonogramy a cíle pro snížení používání těchto látek. Aby bylo možno dosáhnout dohody s Radou, Parlament se vzdal svého požadavku na 50% snížení do roku 2013. Letecké postřiky Kompromisní text zakazuje používání leteckých postřiků. Za určitých podmínek však může být poskytnuta z tohoto pravidla výjimka, kterou musí schválit příslušné orgány. Žádosti o letecké postřiky musí být předkládány těmto orgánům ve stanovené lhůtě. Pokud tyto orgány včas neodpoví na žádost, jež byla předložena podle předem schválených pravidel, je tato žádost považována za vyřízenou kladně. Ochrana vodních zdrojů S cílem ochránit vodní toky, zdroje pitné vody a vodní organismy před důsledky pesticidů obsahuje směrnice návrh na zavedení tzv. „nárazníkových pásem”, na nichž nebudou moci být pesticidy používány ani skladovány.
Ochranné zóny musí být zřízeny také v blízkosti cest a železničních tratí. Zákaz používání pesticidů na veřejných prostranstvích Přijatá legislativa počítá také se zákazem používání pesticidů či s jejich výrazným omezením na všech veřejných prostranstvích, obytných oblastech, parcích, veřejných zahradách, na sportovištích a rekreačních plochách, ve školních areálech a na dětských hřištích a v blízkosti veřejných zdravotnických zařízení (kliniky, nemocnice, rehabilitační centra, lázně).
Z českých europoslanců vystoupila v rozpravě Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED). Jako lékařka je přesvědčena, že „je naší povinností vůči evropským spotřebitelům eliminovat takové rostlinné lékařské látky, které jsou nebezpečné” . Současně oceňuje dosažený kompromis, neboť se domnívá, že „bude motivovat průmysl hledat a vyvíjet alternativní bezpečnější pesticidy” . Členské státy a Komise musí také „důsledně a nekompromisně kontrolovat, že také potraviny a květiny k nám dovážené ze zemí mimo Evropskou unii nebyly ošetřeny zakázanými pesticidy a fungicidy” . V opačném případě by totiž došlo k nerovné soutěži pro evropské zemědělce. Na závěr vyjádřila politování, že Evropská komise neprovedla dopadovou studii a „díky tomu bohužel nemůžeme občanům odpovědět na všechny pochybnosti ohledně této regulace” . Akce Společenství k dosažení udržitelného využívání pesticidů ***II Uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh ***II
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0010 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0011 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
Spravedlnost a vnitřní věci
Transparentnost: Evropský parlament chce jít příkladem
2009-01-19 - 16:12
Poslanci EP přijali zprávu, jejímž prostřednictvím žádají evropské instituce, aby usnadnily přístup evropských občanů ke svým dokumentům a rejstříkům. Poslanci také na základě nedávného rozsudku Evropského soudního dvora vyzývají Radu, aby zveřejňovala veškeré své debaty, a Parlament, aby zveřejnil více informací o činnosti svých poslanců, a to včetně jejich účasti na aktivitách EP a jejich příspěvcích a výdajích. Poslanci ve zprávě o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise poslance Marca CAPPATA (ALDE, IT), kterou přijali poměrem hlasů 355:195:18, připomínají, že Unie a její členské státy ve stále větší míře uznávají právo občanů na přístup k informacím svých institucí, přičemž počet dokumentů, k nimž neumožnily občanům přístup, se neustále snižuje. Při provádění příslušného nařízení však bylo upozorněno na řadu nedostatků, které vyplývají z jeho rozdílné interpretace. Parlament proto vyzývá instituce, aby přijaly nová ustanovení na posílení transparentnosti, která je „základní podmínkou jejich zákonnosti, legitimity a demokratické odpovědnosti”. Parlament připomíná, že evropské orgány mají povinnost zaručit zveřejňování svých činností, a tuto zásadu potvrdil také Evropský soudní dvůr v procesu, který zahájil bývalý europoslanec Maurizio Turco. Soudci se domnívají, že právní stanoviska Rady týkající se legislativních procesů by měla být zveřejňována, a omezili také důvody pro zamítnutí přístupu k dokumentům. Podle EP by měl tento „historický rozsudek” přimět Radu, aby zajistila zveřejňování všech svých dokumentů a informací, včetně totožnosti členů delegací a pracovních skupin.
Poslanci současné na základě hlasování vyňali z textu odstavec, který vyzýval politické strany a parlamentní politické skupiny, aby prosazovaly transparentnost a otevřenost na vnitřní úrovni a v rámci parlamentů, např. prostřednictvím přenosů svých zasedání a zpřístupnění programů a dokumentů na internetu. Evropský parlament příkladem
Poslanci jsou přesvědčeni, že Parlament by měl být v otázkách zveřejňování informací, transparentnosti a otevřenosti pro EU příkladem a před parlamentními volbami v roce 2009 by měl zavést mimořádný akční plán, který by zajistil, aby bylo na internetových stránkách Parlamentu přístupnou formou zveřejňováno více informací o poslancích, jejich účasti na zasedáních, schůzích a dalších činnostech Parlamentu, a to v „absolutních, relativních a procentních hodnotách”, stejně jako o příspěvcích vyplácených poslancům EP a jejich výdajích.
Jednotný informační portál EP se kromě toho domnívá, že běžný občan se musí při získávání informací o orgánech EU stále potýkat s mnoha překážkami. Poslanci proto navrhují, aby byl zřízen interinstitucionální vyhledávač, který by veřejnosti zprostředkoval snadný přístup k dokumentům a informacím, aby měli občané možnost sledovat příslušný legislativní nebo administrativní postup odkudkoli a měli by mít přístup ke všem dokumentům, které se k němu vztahují. Evropské instituce by měly kromě toho zlepšit transparentnost postupů komitologie a dohod pro první čtení vyjednaných v rámci trialogů. Přístup veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0022 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
Vnější vztahy
Konflikt na Blízkém východě: EP vyzývá k vyjednání příměří
2009-01-19 - 16:12
V návaznosti na rozpravu v plénu poslanci EP přijali společné usnesení o situaci v pásmu Gazy, v němž vyjadřují solidaritu s civilním obyvatelstvem postiženým násilím v Gaze a jižním Izraeli. Parlament vyzývá Izrael, aby plnil své povinnosti podle mezinárodního práva, a Hamás, aby ukončil raketové útoky a přijal vlastní odpovědnost tím, že se zaváže k účasti na politickém procesu, jenž bude mít za cíl obnovit dialog mezi Palestinci a přispět k pokračujícímu procesu vyjednávání. V usnesení o situaci v pásmu Gazy, které přijal Parlament na plenárním zasedání, vyjadřují poslanci rozhořčení nad utrpením civilního obyvatelstva v Gaze, kde do dnešního dne přišlo o život téměř tisíc lidí, většinou žen a dětí. Negativně ovlivňuje každodenní život obyvatel také uzavření hraničních přechodů s pásmem Gazy a embargo na pohyb osob a zboží.
Parlament v této souvislosti lituje, že Izrael ani Hamás zatím nesplnily požadavek OSN na ukončení nepřátelských akcí, a vyzývá k okamžitému a trvalému příměří, v jehož rámci by měl Hamás zastavit raketové útoky na Izrael a Izrael ukončit probíhající vojenské operace v Gaze. Toto příměří by mělo být zaručeno mechanismem stanoveným mezinárodním společenstvím pod vedením Kvartetu a Ligy arabských států.
Dlouhodobé příměří a ukončení konfliktu
Obě strany by měly současně přijmout opatření a záruky k zajištění dlouhodobého příměří, mezi něž patří stažení izraelských jednotek, trvalé znovuotevření hraničních přechodů, zrušení blokády a ukončení pašování zbraní a munice. Poslanci rovněž žádají Radu, aby využila této příležitosti ke spolupráci s novou americkou administrativou s cílem ukončit tento konflikt dohodou, která bude situaci řešit vytvořením dvou států.
Dalším předpokladem pro ukončení konfliktu je podle EP také usmíření všech složek palestinské společnosti, které by se opíralo o dohodu z Mekky z února 2007, jež přijímá předchozí dohody, včetně práva Izraele na existenci.
Humanitární pomoc a umožnění vstupu pro mezinárodní tisk
Poslanci připomínají, že ačkoli značná finanční podpora Evropské unie poskytovaná Palestincům významně přispívá k odvrácení humanitární katastrofy v pásmu Gazy a na Západním břehu, situace v oblasti je nadále velmi vážná. Důrazně proto žádají izraelské orgány, aby do pásma Gazy umožnily volný přísun humanitární pomoci a přístup humanitárních pracovníků a aby zajistily nepřetržitou a dostatečnou pomoc vytvořením humanitárních koridorů.
Parlament rovněž naléhavě vyzývá izraelské orgány, aby mezinárodnímu tisku umožnily sledovat události na místě.
Rozprava
O situaci v Gaze a možných řešeních jednali poslanci EP včera ve večerních hodinách s Radou zastoupenou českým ministrem zahraničí Karlem Schwarzenbergem. Předsednictví Rady vyzvalo Izrael k zajištění okamžitého přístupu humanitární pomoci a dalších hlavních zdrojů včetně potravin, benzínu a léků k civilnímu obyvatelstvu do Gazy, stejně jako k zajištění volného pohybu civilních osob a humanitárního personálu přes hranice.
Za české předsednictví vystoupil na úvod Karel SCHWARZENBERG . Připomněl dramatické humanitární důsledky probíhající operace pro civilní obyvatelstvo v Gaze a vyjádřil účast rodinám obětí. Evropská unie, podle jeho slov, důrazně odsuzuje násilí, které vedlo k velkému počtu civilních obětí.
Byla stručně připomenuta historie konfliktu a kroků, které do této doby byly podniknuty. Mise Evropské unie měla především pomoci zastavit násilí a rozvíjející se humanitární krizi. Náznaky řešení krize se již objevují. Ministr zdůraznil, že především musí být bezpodmínečně zastaveny raketové útoky Hamásu stejně jako izraelské vojenské akce.
Karel Schwarzenberg ocenil každodenní tříhodinové přerušení bojových akcí s cílem umožnit transport humanitární pomoci, zároveň ale upozornil, že současný průměrný denní počet 55 kamionů zdaleka nepokrývá potřebu, která je nejméně 300 kamionů s materiálem.
V zájmu dosažení udržitelného příměří je třeba podle Schwarzenberga hledat smysluplný kompromis, který bude znamenat konec odpalování raket a znovuotevření hraničních přechodů. Hledané řešení musí zahrnovat otázku tunelů přes hranice a opatření k zabránění pašování zbraní. Ministr zahraničních věcí České republiky dále v roli zástupce Rady vyjádřil přesvědčení, že by situaci mohla pomoci vyřešit mezinárodní mise, která by monitorovala dodržování příměří a jež by fungovala jako kontakt mezi oběma stranami. V této souvislosti je Evropská unie připravena vrátit své pozorovatele na hraniční přechod v Rafahu a rozšířit mandát EUBAM mise z hlediska obsahu a zaměření.
K. Schwarzenberg vyzval Izrael k zajištění okamžitého přístupu humanitární pomoci a dalších hlavních zdrojů včetně potravin, benzínu a léků civilnímu obyvatelstvu do Gazy, stejně jako k zajištění volného pohybu civilních osob a humanitárního personálu přes hranice. Evropská unie zdůrazňuje potřebu dosáhnout spravedlivý, trvalý a udržitelný mír na blízkém východě a vyzývá k obnovení palestinsko-izraelských jednání. Bude třeba velkého úsilí k dosažení
Za Evropskou komisi promluvila komisařka Benita FERRERO WALDNER , která zmínila oběti a materiální škody na obou stranách konfliktu. Zdůraznila, že probíhající konflikt ohrožuje stabilitu celého regionu. Evropská unie byla aktivní ve snahách řešení nastalé situace od prvního dne. Mise ve složení Trojky vedené českým ministrem zahraničí, která do regionu odcestovala ihned po Novém roce, byla doplněna aktivitami francouzského prezidenta Nicolase Sarkozyho. Cílem všech aktivit bylo především okamžité a bezpodmínečné zastavení bojů.
Komisařka vyjádřila dík všem humanitárním organizacím, které v regionu pracují a potvrdila připravenost Evropské komise posílit jejich financování. Potvrdila podporu všem aktérům, kteří mohou konkrétními kroky přispět k nastolení stabilního řešení. Významná role v této situaci patří Egyptu i Summitu arabských zemí.
V dlouhodobém horizontu musí jít o obnovení důvěry mezi Izraelci a Palestinci, která byla konfliktem narušena, protože válka a boje nepovedou k trvalému míru. Proto je třeba co nejdříve obnovit jednání. Důležitý je proto konstruktivní dialog a hledání společného postupu s novou americkou administrativou. Ferrero - Waldner připomněla, že Hamás nebude tímto konfliktem poražen, bude vojensky oslaben ale politicky posílen. Cílem Komise jsou dva státy žijící v míru, dlouhodobé příměří a obnovení mírových rozhovorů.
José Ignacio SALAFRANCA (EPP-ED, ES) zdůraznil, že je především třeba zastavit humanitární katastrofu. Jménem své politické skupiny ocenil všechny, kteří podnikají kroky k nastolení příměří, včetně úsilí Rady. Vyjádřil také potěšení z prohlášení Hillary Clinton, která naznačila pragmatický přístup k řešení současné situace. Na závěr zdůraznil, že EU je především společenstvím hodnot a nejdůležitější hodnotou je mír. Proto musí být mobilizovány veškeré síly, aby byla současná kritická situace ukončena.
Martin SCHULZ (PES, DE) připomněl, že konflikt může být vyřešen pouze na základě mezinárodního práva. Cílem všech aktivit musí být zastavení bídy a umírání. Na jednu stranu platí právo na sebeobranu Izraele, obranu proti těm, kteří se snaží stát zničit, na druhou stranu je třeba používat přiměřených prostředků. V této souvislosti vyzval předseda Schulz k dialogu, jehož odmítání je prodlužováním ozbrojeného konfliktu. Dále vyjádřil přesvědčení, že budou nutná jednání s Hamásem. Pokud není možné přímé bilaterální jednání, existují různé vyjednávací možnosti (například Kvartet) a EU se může přičinit o zprostředkování tohoto dialogu.
Annemie NEYTS-UYTTEBROECK (ALDE, BE) označila za nezbytné okamžité naplnění základních cílů - zamezení útokům, humanitární akce, otevření přechodů a zrušení embarga. Pro tyto aktivity bude třeba pozorovatele a EU by se do takové mise měla zapojit. Vyzvala k jednohlasnému postupu EU a nutného zapojení USA a Arabské ligy do vyjednávání. K dlouhodobému řešení v Gaze je podle ní nezbytně nutné zlepšit situaci na Západním břehu a dát tak lidem příležitost odklonit se od Hamásu.
Christiana MUSCARDINI (UEN, IT) zdůraznila posvátné právo Palestinců žít svobodně, stejně jako právo Izraele na samostatný stát. Odsoudila chování, kdy v rámci propagandy některé státy svévolně mažou Izrael z mapy. Daniel COHN-BENDIT (Greens/EFA, DE) označil současnou situaci za smutnou a politováníhodnou a vyjádřil nad ní znepokojení. Vyzval Radu, aby přestala přemýšlet o zlepšení vztahů s Izraelem, pokud bude současná situace trvat. Zároveň také varoval před naivitou v dialogu s Hamásem, pro který jsou mrtví v Gaze cennou devizou v propagandě proti Izraeli. Dále zdůraznil, že pokud Izrael nezmění přístup na Západním břehu, příznivců Hamásu bude neustále přibývat.
Luisa MORGANTINI (GUE/NGL, IT) ve svém projevu citovala výpověď ženy, se kterou se setkala během nedávné delegace do Gazy: „obě strany po skončení se budou považovat za vítěze, mrtví ale budeme my”. V současném konfliktu podle ní umírají nejen civilisté, ale umírá také právo a umírají lidská práva.
Bastian BELDER (IND/DEM, NL) v diskusi prohlásil, že je nutno přijmout konfrontaci s Hamásem. Současnou situaci sice popsal jako hledání příměří, které ale bude jen přípravou na další konflikt.
Z českých poslanců vystoupil v diskusi Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM), který ve svém příspěvku varoval před pokrytectvím v hodnocení tohoto konfliktu a uvedl, že obyvatelé Gazy není možno považovat pouze za nevinné oběti. Kriticky se vyjádřil k dosavadní finanční podpoře proudící do Gazy ze strany Evropské unie, která dle jeho vyjádření z velké části skončila v rukou Hamásu a napomáhala tak k útokům proti Izraeli.
Jan HYBÁŠKOVÁ (EPP-ED) vyjádřila uznání misi EU na bBízký východ, která dle jejího názoru hrála rozhodující roli v debatě o otevření humanitárních koridorů a každodenním pozastavení palby. Přivítala dále dosažený kompromis o rezoluci, která vyzývá k nastolení příměří a má šanci na přijetí významnou částí politického spektra v EP. Klíč k řešení situace je podle ní v Egyptě, který může sehrát klíčovou roli při bránění pašování zbraní
Libor ROUČEK (PSE) vyzval Radu i Komisi ke zvýšení tlaku na obě strany konfliktu, který by měl vést především k dlouhodobému příměří a otevření humanitárního koridoru. Cesta z krize vede pouze přes politická jednání, ve kterých musí hrát důležitější roli jak EU, tak i Liga arabských států. Dlouhodobým cílem musí být vytvoření dvou států a vybudování mírového systému na celém blízkém východě.
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2009 o situaci v pásmu Gazy Situace v Gaze - Karel Schwarzenberg a Benita Ferrero-Waldner (anglicky) audio, 24:07 Situace v Gaze - Karel Schwarzenberg a Benita Ferrero-Waldner (originál) audio, 24:07 Situace v Gaze - lídři politických stran (anglicky) audio, 24:26 Situace v Gaze - lídři politických stran (originál)
audio, 24:26
CS
2
MULTIMEDIA
20090114MLT46241.asf
CS
3
MULTIMEDIA
20090114MLT46239.asf
CS
4
MULTIMEDIA
20090114MLT46245.asf
CS
5
MULTIMEDIA
20090114MLT46243.asf
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0025 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
Energetika
EP: Rusko a Ukrajina ztratily pověst důvěryhodných dodavatelů plynu
2009-01-19 - 16:12
Poslanci EP jednali s zástupcem Rady A. Vondrou a zástupcem Komise o jedné z nejhorších energetických krizí v Evropě. Oba zástupci informovali poslance o zprostředkovatelské úloze předsednictví a Komise v rusko-ukrajinském konfliktu, jež dosud přinesla pouze dílčí výsledky. I přes opakované sliby obou stran se dodávky plynu do EU obnovit zatím nepodařilo. Poslanci EP hovořili o nutnosti zbavit se energetické závislosti na Rusku, zavést mechanismus solidarity a společnou energetickou politiku. Za české předsednictví Rady EU vystoupil místopředseda vlády ČR Alexandr VONDRA. Na úvod připomněl, že české předsednictví projevilo předvídavost, když učinilo bezpečnost energetických dodávek jednou ze svých priorit. Škrty v dodávkách plynu z Ruska do EU se v současné době týkají přibližně 30 % všech dodávek a jde o nejhorší energetickou krizi v historii. Podobná, ačkoli nikoli tak vážná situace již nastala v roce 2006 a Rusko od té doby neustále zvyšuje ceny exportovaného plynu. EU je proto velmi bdělá, neboť si uvědomuje závislost některých členských států na ruském plynu, jež v některých případech dosahuje až 100 %. Pan Vondra poté připomněl vývoj událostí od poloviny prosince, kdy ČR dostala prostřednictvím mechanismu včasného varování formální upozornění z Ruska. Kontakty na nejvyšší úrovni proto byly navázány ještě před 1. lednem 2009, aby nedošlo k zastavení dodávek. Také Komise učinila příslušná opatření a obě instituce dostaly ujištění od obou stran, že spor se EU nedotkne. Předsednictví již od počátku udržuje kontakt s ruskými i ukrajinskými plynárenskými společnostmi a snaží se jim vysvětlit, jak závažná je současná situace. 1. ledna Rusko oznámilo, že přerušilo dodávky plynu na Ukrajinu. Předsednictví a Komise proto vydaly společné prohlášení, ve kterém vyzvaly obě strany, aby dostály svým závazkům. Těm však Rusko ani Ukrajina nedostály a dodávky plynu do Evropy byly postupně zcela přerušeny. Při jednáních s oběma stranami se přitom projevil nedostatek transparentnosti a důvěry. Ve snaze nalézt vhodné řešení vznikla myšlenka společné mise, která by zjistila skutečnosti a monitorovala by tranzit plynu. Ta nakonec získala mandát a na rozmístění odborníků po složitých jednáních přistoupilo i Rusko a Ukrajina. Ministři pro energetiku na mimořádném zasedání dospěli k závěru, že je třeba přijmout urychleně krátkodobá a dlouhodobá řešení, jako jsou opatření na propojení energetických sítí v EU, jež by zabránila opakování této situace. Do budoucna by pak měla být přijata další opatření, jako je zvýšení kapacity pro skladování plynu, dohoda o revizi směrnice týkající se opatření na zabezpečení dodávek plynu do roku 2009, diverzifikace zdrojů a přepravních cest plynu, dokončení vnitřního trhu s energií či posílení transparentnosti. Hlavním cílem předsednictví bylo, aby se okamžitě obnovily dodávky plynu v množství dohodnutém ve smlouvách. Předsednictví i Komise proto naléhají na obě strany, aby obnovily dialog a plnily závazky uvedené v dohodě. Současně je však třeba vyřešit další dílčí problémy, jako jsou dodávky a financování technického plynu, aby mohl být tranzitní systém v provozu. Za Evropskou komisi vystoupil komisař Andris PIEBALGS , který zahájil svůj projev slovy: „Prožíváme jednu z nejhorších energetických krizí v Evropě” . Navzdory slibům a podepsaným protokolům Gazprom ani Naftogaz nesplnily své závazky a neobnovily dodávky. EU však své sliby splnila: rozeslala pozorovací komisi, aby umožnila co nejrychlejší obnovení dodávek. Rusko sice včera poslalo malé množství plynu, posléze však dodávky z „technických důvodů” zastavilo. Pozorovací komise prohlásila, že tranzit plynu byl sice obtížný, ale ne nemožný. Komise je z těchto důvodů přesvědčena, že obě strany přišly o pověst důvěryhodných dodavatelů plynu do EU. Dodávky plynu nebyly obnoveny ani přes opakované výzvy ze strany Komise a Rady, které učily vše pro přijetí dostatečných opatření. Pokud však jedna ze stran bude požadovat další opatření, je Komise připravena o nich uvažovat. „Jakékoli řešení však bude dočasné” , zdůraznil pan Piebalgs. Evropa přitom potřebuje dlouhodobá řešení, jež by zabezpečila dodávky do EU a zbavila se závislosti na externích dodavatelích. K tomu však Evropě v současné době chybí infrastruktura. Komise proto předloží návrh na novelu směrnice o dodávkách plynu a zabezpečení dodávek z roku 2004. Na závěr poblahopřál českému předsednictví za jeho úsilí, a EP za to, že se zúčastnil jednání. Jacek SARYUSZ-WOLSKI (EPP-ED, PL) upozornil, že tato energetická krize přichází v době vrcholu hospodářské krize. Vzhledem k tomu, že se blíží volby, budou muset poslanci zodpovídat dotazy o tom, co udělali pro občany a podniky. Připomněl v tomto ohledu, že jeho skupina požádala o vypracování zprávy z vlastního podnětu o energetické bezpečnosti, která vyzývá k jasné strategii, zavedení mechanismu solidarity a diverzifikaci zdrojů. Přivítal dále úsilí českého předsednictví, které se snaží působit jako zprostředkovatel. Pokud však nebude existovat celoevropská energetická politika a mechanismus solidarity, jsou tyto snahy z dlouhodobého hlediska zbytečné. V tomto ohledu položil Radě a Komisi dotaz, zda by EU mohla jako dočasné řešení nakupovat ruský plyn přímo na rusko-ukrajinské hranici a jakými nátlakovými nástroji EU disponuje. Hannes SWOBODA (PES, AT) požádal jménem své skupiny o vytvoření dočasného výboru. Jednání s Ruskem a Ukrajinou totiž podle jeho slov potvrdily dojem, že odpovědnost je na obou stranách. To, že Ukrajina odmítala vytvořit plynoměrné stanice ví EU již delší dobu a její reakce tedy přišla pozdě. Domnívá se, že Unie se příliš zabývala otázkou liberalizace trhu: tento sektor je však podle jeho názoru jiný, je pod politickým vlivem a je jinak determinován. Evropa potřebuje více plynovodů, přičemž důležitým prvkem bude Nabucco. To, co EU potřebuje především, je společná energetická politika. István SZENT-IVÁNYI (ALDE, HU) připomněl, že sice „existuje dohoda a spousta slibů, ale není plyn” . Nelze podle jeho názoru akceptovat, že EU se stává rukojmím Ruska a Ukrajiny a je ve velké míře závislá na dodávkách plynu z tohoto regionu. Důležité je proto využívat finanční zdroje a řešit dlouhodobé a střednědobé problémy. Je třeba také připomenout Moskvě, že „pokud nebude dodržovat smlouvy, bude to mít pro ní politické důsledky” . Hanna FOLTYN-KUBICKA (UEN, PL) zdůraznila, že „plynová krize v EU je permanentní a hlubší” . Nejedná se však jen o ekonomické záležitosti, ale především o politický spor. Upozornila dále na neschopnost Unie čelit agresivní politice Kremlu, která si chce rozšířit vliv nad východní a střední Evropou a diskreditovat ukrajinskou vládu. Rebecca HARMS (Greens/EFA, DE) na úvod vyjádřila uznání českému předsednictví, které muselo hned v prvních týdnech řešit dlouho zanedbávaný problém. Poukázala na skutečnost, že Evropa bohužel zatím nemá společnou energetickou zahraniční politiku a musí si ujasnit, jaký vztah chce mít do budoucna k Rusku a k zemím, které se nacházejí mezi Unií a Ruskem. Podstata vývoje na Ukrajině se dala podle jejího názoru předvídat a Unie musí nyní zabránit, aby Ukrajina ztratila přiblížení k Unii. Na závěr poblahopřála Komisi k jejímu jasnému postoji k plánu na obnovení provozu jaderné elektrárny v Jaslovských Bohunicích. Esko SEPPÄNEN (GUE/NGL, FI) poděkoval Komisi za její zprostředkovatelskou úlohu ve sporu mezi Ruskem a Ukrajinou, která je poznamenána mocenským bojem mezi prezidentem a ministerskou předsedkyní. EU by podle jeho názoru měla jednat také o sankcích za nedodání plynu. Gerard BATTEN (IND/DEM, UK) zdůraznil, že je nutné zajistit, že britské národní zdroje nebudou společnými komunitárními zdroji a připomněl také nutnost budovat jaderné elektrárny. Jan BOBOŠÍKOVÁ (NI, CZ) ve svém projevu připomněla, že „i přes veškerou momentální snahu Evropské Rady i Komise zůstávají některé členské státy bez dodávek ruského plynu, jejich ekonomiky jsou ohroženy a občané se bojí mrazu” . To je podle jejích slov daň za „krátkozrakou zahraniční a energetickou politiku Evropské Unie” , za „zbytečnou rusofobii některých členů Unie, kteří se bránili a brání obnovit jednání s Ruskem o strategickém partnerství” , za „snahu řídit z Bruselu politiku východní Evropy” , za „za fanatické odmítání jaderné energie” a za „za dlouhodobou snahu o zasahování do národních energetických politik jednotlivých členských zemí” . Tato situace podle jejího názoru ukazuje význam energetické soběstačnosti jednotlivých členských států.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
Volný pohyb zboží
Lepší koordinace veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti
2009-01-19 - 16:12
EP a Rada dospěly k dohodě pro první čtení týkající se veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti. Cílem návrhu je vytvořit vnitřní evropský trh s obranným vybavením a dalšími produkty spojenými s obranou. Nová směrnice stanoví pravidla pro koordinaci veřejných zakázek v tomto obzvláště citlivém odvětví a měla by přispět k omezení nadměrného využívání článku 296 Smlouvy, jenž ve výjimečných případech umožňuje výjimky z pravidel vnitřního trhu v oblasti obrany a bezpečnosti. Přijatá směrnice společně se směrnicí o transferech obranného vybavení mezi členskými státy, jež byla přijata na prosincovém plenárním zasedání, tvoří tzv. „obranný balíček”. Evropský trh v oblasti obrany v současné době existuje pouze teoreticky, neboť výjimka z uplatňování pravidel vnitřního trhu, kterou „výjimečně” poskytuje Smlouva, se stala téměř pravidlem. Poslanci prostřednictvím zprávy německého poslance Alexandera LAMBSDORFFA (ALDE, DE), kterou přijali na plenárním zasedání poměrem hlasů 597:69:33, připomínají, že vytvoření vnitřního trhu oblasti bezpečnosti a obrany je z politického hlediska klíčovým faktorem na podporu společné evropské bezpečnostní a obranné politiky. Z hospodářského hlediska by měly mít z této reformy prospěch především evropské podniky, a to včetně malých a středních podniků, národní rozpočty a pracovní trhy. Nová směrnice by totiž měla přispět k posílení spolupráce mezi průmyslovými podniky, omezení fragmentace trhu a k širšímu uplatňování pravidel vnitřního trhu s cílem zlevnit a zlepšit kvalitu produktů a posílit jejich konkurenceschopnost. Legislativa současně nijak neomezuje suverenitu jednotlivých členských států a zohledňuje autonomii EU a její soudržnost. Obsahuje také ustanovená týkající se ochrany citlivých údajů a bezpečnosti dodávek. Revize smluv Na žádost Parlamentu byla do směrnice zařazena nová kapitola týkající se revize smluv, která má zaručit, že veřejné zakázky budou podléhat právní ochraně, zajistí transparentnost a nediskriminaci při zadávání zakázek a přispěje k vytvoření skutečného vnitřního trhu. Limity Směrnice stanoví limit ve výši 412.000 EUR pro veřejné zakázky na poskytování služeb a 5.150.000 EUR na pracovní smlouvy. Působnost směrnice a výjimky Směrnice zavádí specifická pravidla pro koordinaci veřejných zakázek v oblasti obrany a bezpečnosti na úrovni EU, a to přes počáteční nesouhlas některých členských států se začleněním „bezpečnosti” do působnosti této legislativy. Bezpečnost a obrana však současně zůstávají ve výhradní kompetenci členských států a definice působnosti směrnice odkazuje na seznam zbraní, munice a válečného materiálu, na němž se členské státy dohodly v roce 1958 (Common Military List of the EU). Legislativa rovněž obsahuje seznam smluv, které jsou z její působnosti vyňaty, přičemž tento seznam obsahuje zejména mezinárodní smlouvy se třetími zeměmi. To umožní zabránit nadměrnému využívání článku 296 Smlouvy. Vstup v platnost a převádění do vnitrostátního práva Směrnice vstoupí v platnost den po jejím zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Členské státy budou současně povinny převést tuto legislativu do svého vnitrostátního práva nejpozději dva roky po vstupu v platnost. Zadávání některých veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby v oblasti obrany a bezpečnosti ***I
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0016 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
Euro
Slavnostní zasedání k 10. výročí zavedení eura v Evropském parlamentu
2009-01-19 - 16:12
Předseda EP Hans-Gert Pöttering zahájil slavnostní zasedání k příležitosti 10. výročí zavedení eura, jehož se zúčastnili osobnosti, které stály u vzniku společné měny a významně se zasadily o její zavedení: Jean-Claude Trichet, Jean-Claude Juncker, Joaquín Almunia a Valéry Giscard D'Estaing. Všichni řečníci plenárního zasedání ocenili významnou úlohu eura nejen jako společné měny, ale i jako důležitý prvek evropské integrace, který se ukázal nepostradatelným v době hospodářské krize. Předseda EP Hans-Gert PÖTTERING zahájil slavnostní zasedání k příležitosti 10. výročí zavedení společné měny - eura. Jedná se podle jeho slov o „jedno z nejvýznamnějších rozhodnutí Evropské unie” a zavedení společné měny odráží „logický vývoj v oblasti rozvoje vnitřního trhu” . Nyní, po 10 letech „lze konstatovat, že euro má důvěru a skýtá pro lidi a podniky řadu výhod” , připomněl předseda. Díky společné měně je eurozóna dobře vybavena, aby čelila vnějším tlakům a zmírnila nejhorší dopady nejhlubší hospodářské krize od 30. let.
Předseda dále připomněl důležitou úlohu Evropské centrální banky, díky níž se podařilo zabránit hospodářskému kolapsu v řadě členských států, a především v Irsku.
Zavedení eura vyslalo podle jeho slov „jasný signál, že EU je schopna dělat dalekosáhlá rozhodnutí a tato rozhodnutí realizovat.” Vyjádřil také přesvědčení, že při příštím výročí zavedení eura bude eurozóna rozšířena o další členy, neboť je přesvědčen, že postupné rozšiřování eura přispívá k posílení eurozóny.
Na závěr připomněl úlohu Evropského parlamentu, který se také podílel na zavedení společné měny a již od počátku vedl intenzivní dialog s ECB a Euroskupinou.
Předseda Evropské centrální banky Jean-Claude TRICHET na úvod svého projevu zdůraznil, že euro „přispívá k užší unii mezi občany” . Společná měna přinesla občanům Evropy „stabilitu, která chrání úspory, investice a zajišťuje dlouhodobou budoucnost” . Přispěla také k posílení transparentnosti cen a pomohla hospodářské integraci. Kdyby Evropa neměla společnou měnu, nemohla by tak rychle reagovat na nedávnou finanční krizi. „V turbulentních časech je lepší se pohybovat na velké lodi než v malém člunu” , uvedl v tomto ohledu.
Finanční krize však ukázala také jisté nedostatky a slabiny společné měny, které je třeba nyní co nejrychleji odstranit, připomněl. V tomto ohledu je především zapotřebí zajistit cenovou stabilitu a zdravé ekonomické politiky, a přijmout opatření, jež umožní vyhnout se zásadním divergencím v oblasti konkurenceschopnosti.
Za Euroskupinu poté vystoupil předseda vlády Lucemburska Jean-Claude JUNCKER. „Za posledních 50 let Evropa často projevila schopnost přijmout ambiciózní plány a odhodlanost tyto ambice naplnit” , zdůraznil na úvod. Nelepším příkladem toho je EU se svým vnitřním trhem, schopností neustále se rozšiřovat a společnou měnou.
Ačkoli mnozí na počátku varovali před společnou měnou a také mnohé národní banky vyjádřily obavy, že společná měna bude slabá a nebude perspektivní, v současné době používá euro 330 milionů občanů a euro se stalo „kotvou stability, jež chrání občany před nejhoršími dopady hospodářské krize” . Hospodářství eurozóny je lépe chráněno proti negativnímu hospodářskému vývoji a její členské státy lépe provádějí makroekonomickou politiku pro růst.
Domnívá se nicméně, že rok 2009 bude velmi obtížný pro EU i pro eurozónu, před níž stojí celá řada výzev a problémů. Její členové proto musí „jednat koordinovaně a vytvořit most do budoucna” . Směrem navenek pak musí vyvodit ekonomické závěry, neboť existuje spojnice mezi krizí a jejím původem v USA. Vzhledem k tomu, že katalyzátorem krize byla nedostatečná transparentnost, je třeba provést v této oblasti nezbytnou reformu. „Z eura musíme těžit i politicky, protože euro je také politickým projektem” , zdůraznil na závěr.
Komisař pro hospodářské a měnové záležitosti Joaquín ALMUNIA stejně jako jeho předřečníci označil euro a hospodářskou a měnovou unii za „jasný úspěch” , který byl zřetelný nejen v době hospodářské stability, ale i dnes, v době krize. „Euro si zaslouží pověst měny, která je zárukou stability” , prohlásil, neboť jeho úloha v mezinárodním hospodářství je srovnatelná s dolarem.
Společná měna kromě toho přispěla k vytvoření 16 mil. pracovních míst, k posílení finanční integrace a představuje také ochranu před výkyvy a nestabilitou nejen v EU, ale i po celém světě.
Euro se stalo rovněž stabilizujícím prvkem v době největší finanční krize. „Kdybychom neměli euro, negativní dopady by byly mnoho větší. Členské státy by čelily obrovské volatilitě kurzů a byly by vystaveny spekulacím” , připomněl v tomto ohledu. V této souvislosti byla velmi významná role ECB. Učinila kroky k posílení spolupráce s bankami dalších vyspělých států a zabránila ekonomickému kolapsu. „Krize nám ukazuje obrovské výhody společné měny. Ti co nemají euro, by si to měli uvědomit” , zdůraznil.
Domnívá se, že hlavním předpokladem pro to, aby druhá dekáda byla stejně úspěšná jako první, je provedení strukturálních reforem a posílení finančních trhů. „Tato krize otevírá novou éru ve světovém hospodářství a společná měna musí nadále sehrávat významnou úlohu” , dodal na závěr.
Bývalý prezident Francie Valéry GISCARD D'ESTAING označil zavedení eura za „největší příspěvek k evropské integraci od přímých voleb do EP v roce 1979” . Cesta k zavedení společné měny však byla strastiplná a její počátky se datují do roku 1970. Díky formálnímu hnutí pod vedením Jacquese Delorse došlo v roce 1994 k podpisu Maastrichtské smlouvy, jež byla posledním krokem v tomto procesu.
„Úspěch eura překonal očekávání jak jeho odpůrců, tak i těch, kteří jej od počátku podporovali” , zdůraznil. Za 10 let se euro stalo druhou světovou a nejvíce uznávanou měnou, která má řádnou správu. „Nebýt eura, Evropa by byla otřesena monetární bouří, která by přispěla k prohloubení krize” , uvedl. Euro však nesmí mít podle jeho názoru globální rozměr, neboť to by vedlo ke zvýšení rizik. „Je to evropská měna, faktor stability v kontextu ostatních světových měn. Euro je symbol integrace a mělo by vést k tomu, abychom nadále budovali Evropu, která bude ještě více sjednocená na základě Smlouvy ” , dodal na závěr.
Předsedkyně Hospodářského a měnového výboru EP Pervenche BERÈS (PES, FR) na úvod prohlásila, že „euro je úspěchem politické vize. Je to důkaz toho, co Evropa může udělat, pokud se mobilizují všichni” . Je kromě toho přesvědčena, že občané přijali euro jako „symbol příslušnosti k Evropě” , a doufá, že eurozóna se do budoucna rozšíří o nové členy. Díky euru totiž EU může pokračovat v prohlubování a rozšiřování Unie a může otevírat nové oblasti.
Poslanec Werner LANGEN (ALDE, DE) rovněž zdůraznil, že „vývoj eura je mnohem lepší, než se očekávalo” . Připomněl, že Parlament na prosincovém plenárním zasedání přijal zprávu, která popisuje úspěchy, výzvy a rizika spojená s eurem. Aby se eurozóna mohla vyhnout rizikům do budoucna, musí nadále provádět decentralizovanou rozpočtovou politiku při používání společné měny, a členské státy musí brát velmi vážně rozpočtovou disciplinu.
Připomněl dále, že euro se stalo druhou rezervní měnou v době, kdy to od něj nikdo neočekával a zvýšilo tlak na strukturální reformy v členských státech. Instituce eurozóny a další orgány pak vytvořily předpoklady, aby společně fungovaly a vhodně a spolehlivě reagovaly v době finanční krize. „Státy se společnou měnou se dostaly do integračního stádia, který zabezpečuje mír a stabilitu” , zdůraznil na závěr. 10. výročí eura - video
CS
1
MULTIMEDIA
20090112MLT45888.wmv
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
Základní práva
EP: příliš mnoho případů porušování základních práv v EU
2009-01-19 - 16:12
Evropský parlament přijal poměrem hlasů 401:220:67 zprávu pojednávající o případech porušování základních práv v Unii. Poslanci jejím prostřednictvím vyjadřují znepokojení v souvislosti s rozšířením tohoto jevu v EU a zdůrazňují přitom případy diskriminace menšin a porušování práva na soukromí evropských občanů. Vyzývají také evropské orgány a členské státy, aby lépe spolupracovaly v oblasti imigrace a azylu. Zpráva, kterou vypracoval poslanec Giusto CATANIA (GUE/NGL, IT), představuje bilanci stavu základních práv v Unii. Poslanci se v ní zabývají všemi aspekty lidských práv, a předkládají doporučení mimo jiné v oblasti boje proti diskriminaci, politiky přistěhovalectví, sociálních práv či rovnosti mezi muži a ženami. Boj proti terorismu: snížení úrovně ochrany lidských práv Parlament vyjadřuje znepokojení v souvislosti se skutečností, že mezinárodní spolupráce v boji proti terorismu často vedla ke snížení úrovně ochrany lidských práv a základních svobod. Poslanci se proto domnívají, že EU by měla rozhodněji jednat na mezinárodní úrovni, a podpořit tak skutečnou strategii založenou na dodržování všech mezinárodních norem a závazků v oblasti lidských práv. Aktivity CIA v Evropě: EP žádá členské státy, aby se řídily jeho doporučeními Pokud jde o zprávu o domnělém využití evropských zemí ze strany CIA pro převoz a nezákonné zadržování vězňů, jež byla přijata v únoru 2007, poslanci opět žádají orgány EU a členské státy, aby prováděly doporučení uvedená v tomto usnesení. Vyjadřují nicméně potěšení v souvislosti s prohlášením nově zvoleného amerického prezidenta, Baracka Obamy, o jeho úmyslu uzavřít věznici Guantanamo a předvést zadržované osoby před soud. Žádají v tomto ohledu členské státy, aby nalezly řešení pro zbývající zadržované osoby. Reprodukční zdraví Parlament zdůrazňuje, že je třeba zvýšit povědomí veřejnosti o právu na reprodukční a sexuální zdraví, a vyzývá členské státy, aby zajistily, že ženy budou moci plně požívat svých práv, aby zavedly přiměřenou sexuální výchovu, důvěrné informační a poradenské služby a usnadnily přístup k antikoncepčním metodám, aby tak zabránily nechtěným těhotenstvím a nelegálním a rizikovým interrupcím a aby bojovaly s praktikami mrzačení ženských pohlavních orgánů. Písemné projevy vůle EP žádá členské státy, které tak dosud neučinily, aby zavedly právní předpisy v oblasti písemných projevů vůle ( living wills ), aby se zajistilo, že podle Úmluvy o lidských právech a biomedicíně podepsané v Oviedu „bude brán zřetel na dříve vyslovená přání pacienta ohledně lékařského zákroku, pokud pacient v době zákroku není ve stavu, kdy může vyjádřit své přání“. Diskriminace Romů: poslanci proti otiskům prstů Poslanci prostřednictvím zprávy poukazují na častou segregaci Romů od většinové společnosti, jejich segregaci při přístupu k bydlení, porušování lidských práv, jako je nucené vystěhování, vyloučení ze zaměstnání a z veřejného vzdělávání, diskriminaci ve zdravotní péči včetně nucených sterilizací, stejně jako na protiromské nálady, jež panují v řadě členských států a často vedou k diskriminaci Romů ze strany úřadů a k jejich nedostatečnému zastoupení v politickém životě. Upozorňují dále, že Romové také často čelí diskriminaci ze strany policie, a poukazují zejména na rasové profilování ze strany policie (mj. odebíráním otisků prstů nebo jinými formami shromažďování údajů) a její široké pravomoci z hlediska volnosti jednání včetně neúměrných náhodných kontrol. Parlament se proto domnívá, že členské státy by měly v boji proti výše uvedeným problémům přijmout harmonogram, jež by obsahovat konkrétní cíle a priority. Homosexuální páry: zamezit diskriminaci Poslanci vyzývají členské státy, které mají právní předpisy týkající se partnerství osob stejného pohlaví, aby uznaly ustanovení přijatá jinými členskými státy, která mají podobný účinek. Tyto členské státy by současně měly navrhnout hlavní směry pro vzájemné uznávání existujících právních předpisů jednotlivými členskými státy, s cílem zaručit, že právo volného pohybu v Evropské unii u párů téhož pohlaví se bude uplatňovat za rovných podmínek, jako jsou podmínky uplatňované u párů heterosexuálních. Poslanci také žádají členské státy, které tak dosud neučinily, aby v souladu se zásadou rovnosti přijaly legislativní opatření s cílem odstranit diskriminaci, kterou zažívají některé páry z důvodu své sexuální orientace. Imigrace a integrace EP žádá Komisi a členské státy, aby přijaly realistické a dlouhodobé migrační politiky a pružnější pravidla pro žádosti o azyl a přestaly zaměřovat své úsilí na předcházení nelegálnímu přistěhovalectví za použití čím dál rozsáhlejšího souboru opatření spojených s hraničními kontrolami. Nedostatkem těchto kontrol je totiž skutečnost, že neexistují mechanismy nezbytné pro identifikaci případných žadatelů o azyl na hranicích Evropy, což vede k porušování zásady zákazu vyhoštění a navracení. Poslanci současně vyjadřují obavu, že neexistence účinných politik integrace vede k vyloučení stovek tisíc státních příslušníků třetích zemí a osob bez státní příslušnosti z profesního, společenského a politického života. Xenofobie Parlament naléhá na členské státy, aby stíhaly každý projev nenávisti vyjádřený prostřednictvím rasistických programů ve sdělovacích prostředcích a článků propagujících netolerantní postoj, trestných činů z nenávisti namířených proti Romům, přistěhovalcům, cizincům a dalším menšinovým skupinám, a to i ze strany hudebních skupin a při příležitosti neonacistických koncertů, které se často mohou bez jakýchkoli následků odehrávat na veřejnosti. Práva dítěte Parlament důrazně odsuzuje násilí páchané na dětech ve všech jeho podobách a obzvláště zdůrazňuje, že je nezbytné bojovat proti nejrozšířenějším formám násilí v členských státech: proti pedofilii, sexuálnímu zneužívání, domácímu násilí, fyzickým trestům ve školách a různým formám zneužívání, k nimž dochází ve státních institucích. Poslanci požadují, aby byly zavedeny spolehlivé, důvěrné a přístupné mechanismy, které by dětem ve všech členských státech umožňovaly oznámit násilí. EP také žádá třináct členských států, které dosud nepřijaly právní předpisy v této oblasti, aby úplně zakázaly fyzické tresty, v souladu se studií OSN z roku 2006 o násilí páchaném na dětech, která o těchto trestech hovoří jako o nejčastější formě násilí, které je na nich pácháno. Rovné příležitosti Poslanci zdůrazňují, že přes pokroky, kterých bylo dosaženo v oblasti zaměstnávání žen, a přes jejich vysokou úroveň vzdělání, jsou ženy i nadále sdružovány v některých profesích, jsou méně odměňovány než muži za stejnou práci, je jich méně v rozhodovacích pozicích a zaměstnavatelé se na ně dívají s podezřením, pokud jde o těhotenství a mateřství. Domnívají se proto, že je třeba vážně řešit rozdíl v platech mezi muži a ženami, podporovat ženy v jejich profesním postupu, a to včetně prostřednictvím aktivních politik na sladění osobního, profesního a rodinného života. Situace v oblasti základních práv v Evropské unii (2004-2008)
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0019 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
Zemědělství
Světová potravinová bezpečnost: zásah EU je nezbytný
2009-01-19 - 16:12
Poslanci ve zprávě z vlastního podnětu vyzývají k urychlené a nepřetržité akci, která by zajistila celosvětovou potravinovou bezpečnost. Domnívají se, že pomoc ve výši 1 mld. EUR, kterou se EU rozhodla poskytnout rozvojovým zemím, by měly doprovázet investice do zemědělství. Parlament vyzývá také k zavedení mechanismů, jež by zaručily dostupnost dostatečných světových zásob potravin. Parlament ve zprávě poslankyně Mairead McGUINNESS (PPE-DE, IE), kterou přijal na plenárním zasedání poměrem hlasů 482:24:59, připomíná, že během dvou let se ceny potravin na světových trzích zvýšily v průměru o více než 80 % a že v posledních dvou letech došlo ke kritickému poklesu celosvětových zásob potravin, a to na 57 dní v roce 2007 a na pouhých 40 dní v roce 2008. V souvislosti s tlakem na přírodní zdroje se současně očekává zdvojnásobení poptávky po potravinách do roku 2050. Podle údajů Světové banky trpělo před posledním nárůstem cen potravin na světě přes 860 milionů lidí chronickým hladem, přičemž podle odhadů nárůst cen potravin uvrhne do hlubší chudoby dalších 100 milionů lidí. I když ceny komodit mohou oproti vysokým cenám z minulého roku zlevnit, patrně neklesnou na úroveň před rokem 2006, přičemž podle FAO a OECD se může dramatická fluktuace cen komodit na celosvětových trzích nadále vyskytovat zřetelněji a soustavněji. Zajištění světových zásob potravin EP požaduje přijetí politických nástrojů zaměřených na zvrácení těchto dramatických a škodlivých cenových fluktuací a zdůrazňuje přitom nutnost zavedení globálního režimu zásob potravin, celosvětového programu povinného udržování zásob a rovněž lepší systém základního skladování pro klíčové vstupy produkce (bílkoviny, hnojiva, osiva, pesticidy) v rozvojových zemích. Poslanci rovněž požadují globální posouzení výroby biopaliv a jejího dopadu na ceny potravin, stejně jako koordinaci politik na globální úrovni, která zajistí, že dodávky potravin nebudou ohroženy tlakem na výrobu obnovitelné energie. Evropská unie by proto měla přijmout závazek podporovat biopaliva druhé generace, která neohrožují výrobu potravin. Přesměrování evropské rozvojové pomoci k zemědělství EP vyjadřuje politování nad snížením objemu rozvojové pomoci určené na zemědělství a rozvoj venkova, která v roce 1980 činila 17 % a v roce 2006 pouhá 3 %. Komise by proto měla směřovat finanční podporu EU k dosažení růstu vedeného zemědělstvím, a sledovat, jak podpora EU k plnění tohoto cíle přispívá. Měla by také učinit vše, co je v jejích silách, aby přiměla vlády k tomu, že budou na odvětví zemědělství vynakládat 10 % vnitrostátních rozpočtů. Parlament rovněž žádá, aby byl pro podporu nejchudších obyvatel světa vytvořen stálý fond potravinového zajištění. Poslanci kromě toho navrhují také zavedení systému půjček pro drobné zemědělce, kteří mohou hrát významnou úlohu při zvyšování zemědělské produkce a zajišťování globální potravinové bezpečnosti. SZP, klimatické změny a finanční krize Parlament je přesvědčen, že by SZP měla zůstat pilířem politiky EU v oblasti potravinového zajištění jak v nejbližší budoucnosti, tak i po roce 2013. Poslanci také žádají stabilní a neměnnou úroveň výdajů EU a členských států na SZP, jež by zemědělcům zaručila spravedlivý příjem, a efektivní pojištění jak proti velkým cenovým a příjmovým fluktuacím, tak proti dopadům meteorologických podmínek na produkci. Komise by v tomto ohledu měla prozkoumat dopad iniciativ zaměřených na zmírnění dopadů změny klimatu v odvětví zemědělství. EP v neposlední řadě žádá také, aby Evropská komise analyzovala dopady finanční krize na odvětví zemědělství a projednala návrhy na zajištění stability tohoto odvětví, rovněž pokud jde o poskytování půjček a záruk úvěrů. Společná zemědělská politika a potravinové zabezpečení světa
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0006 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
Spravedlnost a vnitřní věci
Biometrické pasy dětí do 12 let bez otisků prstů
2009-01-19 - 16:12
EP podpořil změnu nařízení z roku 2004, které stanoví biometrické prvky, jež mají být začleněny do cestovních pasů a dalších cestovních dokladů, včetně otisků prstů držitele. Podle dohody, které dosáhl Parlament s Radou, by děti do dvanácti let věku neměly mít ve svých pasech otisky prstů, měly by však mít své vlastní pasy, aby se tak zabránilo únosům a obchodování s nimi. Biometrické pasy budou zavedeny v celé EU, na Islandu, v Norsku a ve Švýcarsku dne 29. června. Po událostech z 11. září 2001 požádaly členské státy Komisi, aby bezodkladně přijala opatření na posílení bezpečnosti dokumentů. EU se proto rozhodla začlenit do cestovních pasů biometrické prvky. Mezi tyto údaje patří především zobrazení obličeje a otisky prstů, které mají přispět k účinnějšímu boji proti padělání a falsifikaci dokumentů. Nařízení, které již bylo přijato, vstoupí v platnost v červnu tohoto roku, a stanoví technické specifikace, jako jsou: dodatečné bezpečnostní prvky za účelem účinnějšího boje proti padělání a falsifikaci; zařízení pro ukládání údajů a jejich bezpečnost; společné požadavky na kvalitu zobrazení obličeje a otisků prstů. Při provádění zkušební fáze, která byla zahájena v několika členských státech, se však ukázalo, že kvalita otisků prstů u dětí je nedostatečná, zejména pak u malých dětí, neboť jejich otisky prstů se mohou v průběhu let výrazně změnit. Evropská komise proto navrhla zavést výjimku pro děti do dvanácti let věku. Podobná výjimka byla zavedena také pro osoby, které nejsou fyzicky schopny tyto otisky prstů poskytnout. Evropský parlament a Rada se dohodly, že otisky prstů by neměly být pořizovány u dětí mladších 12 let. Ty členské státy, které otisky prstů u dětí (starších 6 let) pořizují, mohou v této praxi ještě čtyři roky pokračovat. V případech, kdy nelze pořídit otisky prstů, mohou členské státy vydat dočasné cestovní pasy s omezenou platností nejvýše 12 měsíců. Evropský parlament přijal tento kompromisní návrh prostřednictvím zprávy poslance Carlose COELHA (EPP-ED, PT) poměrem hlasů 594:51:37. Jedna osoba – jeden pas S cílem zamezit obchodování s dětmi byla do legislativního návrhu zařazena také zásada „jedna osoba – jeden pas”. V současné době existuje v řadě členských států praxe, podle které se do pasu rodičů zapisují jména jejich dětí - mikročip však obsahuje pouze údaje rodičů. Nařízení nestanoví právní základ pro vytvoření databáze pro uchovávání takových údajů v členských státech. Biometrické pasy s otisky prstů jsou v současné době vydávány v Německu a v Holandsku a na požádání také ve Francii. Bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech ***I
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0015 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
Vnější vztahy
Strategie vůči Bělorusku: Poslanci žádají více demokracie
2009-01-19 - 16:12
Evropský parlament přijal usnesení, v němž stanoví pět podmínek pro zlepšení vztahů mezi Běloruskem a EU. Propuštění politických vězňů, svoboda projevu pro sdělovací prostředky a NGO jsou hlavími předpoklady pro zrušení cestovních omezení, která byla zavedena vůči některým běloruským vládním úředníkům, na dalších šest měsíců. Pro zlepšení vztahů Běloruska s EU stanoví Evropský parlament prostřednictvím usnesení, které přijal na plenárním zasedání poměrem hlasů 551:15:31, pět podmínek. Bělorusko by mělo v první řadě propustit politické vězně, zaručit svobodu projevu pro sdělovací prostředky, nadále spolupracovat s OBSE/ODIHR na zlepšení volebního zákona, zlepšit podmínky pro práci nevládních organizací a zaručit svobodu shromažďování a politického sdružování.
V říjnu 2008 Rada rozhodla pozastavit na období šesti měsíců cestovní omezení, která zavedla vůči některým běloruským vládním úředníkům, s výjimkou osob zapojených do zmizení, k nimž došlo v letech 1999 a 2000, s tím, že tato lhůta může být prodloužena.
S cílem ukončit izolaci Běloruska od zbytku Evropy žádají poslanci běloruskou vládu, aby dodržovala lidská práva a zejména provedla nutné změny v běloruském trestním zákoníku, upustila od zastrašování trestním stíháním, odstranila všechny překážky, které brání řádné registraci nevládních organizací v Bělorusku a lépe zacházela s národnostními menšinami a více je respektovala.
Svoboda politického sdružování a svoboda sdělovacích prostředků
Poslanci uznávají, že běloruské orgány učinily jistý pokrok, zejména tím, že povolily registraci hnutí „Za svobodu“, které vede bývalý kandidát na post běloruského prezidenta Aljaksandr Milinkevič.
Parlament vítá také rozhodnutí běloruských orgánů umožnit tisk a distribuci dvou nezávislých novin „Narodnaja volja“ a „Naša niva“, projednat mezinárodní normy týkající se internetových sdělovacích prostředků a konzultovat tyto otázky s Běloruským svazem novinářů. Poslanci však současně připomínají, že na registraci stále čeká 13 nezávislých novin. Žádají také povolení pro registraci a finanční podporu pro nezávislou běloruskou televizní stanici Belsat.
Političtí vězni a trest smrti
EP vítá, že v Bělorusku byli propuštěni političtí vězni, vyjadřuje se však kriticky ke skutečnosti, že řada dalších aktivit je nadále vystavována různým formám omezení svobody.
Poslanci rovněž odsuzují skutečnost, že Bělorusko je jedinou Evropskou zemí, která nadále uplatňuje trest smrti, a žádají běloruské orgány, aby respektovaly svobodu vyznání.
Poplatky za vydávání víz a „Evropská univerzita humanitních věd“ v exilu
Poslanci se rovněž domnívají, že by měla být přijata další opatření směřující k liberalizaci postupů udělování víz běloruským občanům, například snížením poplatků za udělování víz do schengenského prostoru, a zjednodušením postupu jejich získávání. Parlament však současně vyslovuje politování nad rozhodnutími běloruských úřadů, které během několika posledních let opakovaně odmítly vystavit vstupní víza poslancům Evropského parlamentu a národních parlamentů.
Poslanci rovněž žádají Radu a Komisi, aby vyzvaly běloruskou vládu, aby na znamení dobré vůle a změny k lepšímu umožnila „Evropské univerzitě humanitních věd“ přemístit zákonným způsobem své sídlo z vilniuského exilu zpět do Běloruska.
EP v neposlední řadě také naléhá na české předsednictví, aby dosažení celoevropské dohody s běloruskými orgány, která by dětem z Běloruska umožnila cestovat do kteréhokoliv členského státu EU, jež organizují ozdravné pobyty, učinilo jednou ze svých priorit. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. ledna 2009 o strategii EU vůči Bělorusku
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0027 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-CS DOC XML V0//CS
Instituce
Vystoupení českých europoslanců
2009-01-19 - 16:12
Další příspěvky českých europoslanců na plenárním zasedání ve Štrasburku 12.-15. ledna 2009 Jednominutové projevy k součastné politické situaci
Jaroslav ZVĚŘINA (EPP-ED) – Děkuji paní předsedající, mě v poslední době zaujalo, že některé české pojišťovny zrušily bonusy, které poskytovaly ženám při uzavírání pojistek na povinné ručení u osobních automobilů. Tento krok byl odůvodněn přípravou na platnost antidiskriminačního zákona. My se opravdu setkáváme opakovaně s tím, že někteří politici a nevládní organizace své postoje ke vztahu k rovným právům obou pohlaví poněkud přehánějí. Jedním z takových přehánění je popírání pojišťovací matematiky, která dnes a denně dokazuje, že v různých aspektech svých životů se ženy a muži chovají rozdílně, a jsou proto nositeli rozdílných pojišťovacích a jiných rizik. Popírání těchto rozdílů není bojem za rovná práva, ale bojem za shodnost, stejnost obou pohlaví. Takový boj je předem prohraný a směšný. Muži a ženy se od sebe liší právě proto, aby se obě pohlaví v praktickém životě, v partnerských vztazích, ve společnosti užitečně a prospěšně doplňovala.
Jaromír KOHLÍČEK (GUE/NGL) – Hezký nový rok, pane předsedo. Vážení kolegové, milé kolegyně, dovolte mi, abych se upřímně podivil nad tím, že ironií osudu právě česká vláda, známa svými specifickými přístupy k otázce jednání s Ruskem, stále ještě neroztrhla své roucho a nesype si popel na hlavu. Vždyť i ona oddalovala jednání o energetické bezpečnosti s Ruskem. Ještě více mne šokuje postoj Evropské komise. Ta hrozí Slovensku a Bulharsku sankcemi, dokonce jsme slyšeli, že pan Cohn-Bendit to také doporučuje, pokud znovu spustí odstavené bloky jaderných elektráren. Doporučuji komisařům a mluvčímu Evropské komise, aby si vzali dobré oblečení, doma vypnuli topení a svým rodinám vysvětlili, že jsou solidární se Slováky a Bulhary. Nebo snad šlo o špatný novoroční vtip?
Daniel STROŽ (GUE/NGL) – Pane předsedo, kolegové, poslanec Bernd Posselt, který je tu za bavorskou stranu CSU, ale vede i sdružení vysídlených sudetských Němců, navrhl, aby Česká republika během svého předsednictví ukončila platnost tzv. Benešových dekretů. To je nehorázná a pro Českou republiku i nesplnitelná výzva. Víme přece, že dekrety vznikly po druhé světové válce v souladu s postoji vítězných mocností a nahrazovaly zákonné normy až do zvolení řádného parlamentu. Nejde tedy o nějaký rakovinový nádor v evropském parlamentním pořádku, jak řekl. Něčím jako rakovinovým nádorem je podle mne sdružení pana Posselta, které jedná v přímém rozporu s cíli moderní evropské integrace prosazované EU. Zatímco pan Posselt útočí na Českou republiku, žijí v ní a pracují spokojeně tisíce německých občanů a pobývají v ní houfně i ti kdysi sudetští Němci v důchodovém věku. I já osobně jsem příkladem toho, že v dnešní ČR neexistuje agrese proti Němcům. Jako občan Německa jsem byl za ČR zvolen do tohoto Parlamentu.
Rámcová směrnice o udržitelném používání pesticidů
Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Paní předsedkyně, vítám kompromis, který přiměje vlády zemí Evropské unie vytvořit harmonogram a vypracovat akční plány, které omezí rizika při používání pesticidů. Omezení leteckých postřiků jistě občané Evropské unie také uvítají stejně jako nárazníková pásma pro ochranu pitné vody a vodních organizmů. Směrnici jsem podpořila, protože je v souladu s mým názorem na ochranu zdraví.
Uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh
Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Paní předsedkyně, dovolte mi ještě reagovat na včerejší plenární diskuzi. Podpořila jsem nové nařízení, a to protože věřím, že je nástrojem pro hledání nových bezpečnějších alternativ pro ochranu rostlin. Za pozitivum, kterého bylo v našem Parlamentu dosaženo, považuji vzájemné uznávání schválených pesticidů podle geografických zón. Vytvoření seznamu zakázaných látek je také krokem kupředu – jde o karcinogenní, genotoxické látky a také látky s neurotoxickými a imunotoxickými účinky – a to na základě vědeckých poznatků. Ukazuje se, že jde relativně malé procento, jak říkala včera paní komisařka, dnes ještě používaných látek. Připomínám ovšem, že tytéž požadavky musíme tvrdě vyžadovat i u dováženého zboží. Paní komisařko, já jsem se ještě hlásila k jiným zprávám a nedostala jsem slovo. Ty zprávy už k vysvětlení byly použity nebo už se tady o nich diskutovalo, tak věřím, že budou přijaty v písemné podobě.
Veřejné zakázky v oblasti obrany a bezpečnosti
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Evropský zbrojní trh funguje neefektivně, protože je fragmentován. Dnes jsme otevřeli prostor pro veřejné zakázky i v tomto sektoru, přičemž respektují výjimky ze strategických důvodů podle článku 273 zakládající smlouvy. Ve výboru jsem se zasadila o to, aby skončilo plýtvání veřejnými prostředky, které netransparentní armádní zakázky skýtají. Národní klauzule se v minulosti zneužívala i na veřejné zakázky pro armádu, které rozhodně neměly nic společného s kvalitou zajištění bezpečí. Namátkou mohu jmenovat stavební zakázky, stravování či dopravní služby. Tento návrh přinese úsporu finančních prostředků, které bude možno investovat do výzkumu a technologií, které nás budou účinněji chránit i před budoucími hrozbami.
Bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Považuji za potřebné, abychom zvyšovali bezpečnostní prvky v cestovních dokladech také o biometrické prvky. Kromě zlepšení bezpečnosti Evropanů, což je naším prvotním cílem, však musíme zvážit i obrácenou stranu mince a tím je ochrana soukromí našich spoluobčanů. Zasadím se o to, aby provedení této legislativy do praxe a její aplikace na národní úrovni neumožnila byrokratické těžkosti či dokonce zneužití dat, a to i mimo EU ze strany třetích států. Připomínám, že je nutné podporovat větší zapojení Europolu a Frontexu do této záležitosti, jedině vysoká míra kooperace mezi policejními orgány členských států zajistí kýžený efekt, aby Evropa byla bezpečným domovem pro nás všechny. Jsem ráda, že svůj vlastní pas budou mít i děti od dvanácti let. Toto opatření omezí zneužívání dětí pro organizovaný zločin přeshraničně, což je dalším důvodem, proč jsem podpořila tuto zdánlivě kontroverzní zprávu.
Přístup veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Pane předsedo, nepodpořila jsem tento populistický text, který v původním znění obsahoval řadu užitečných ustanovení pro větší transparentnost politických aktivit v Evropské unii. Bohužel změnil se. A já nehodlám podporovat takové nesmysly, jako je zveřejňování pracovních a osobních dokumentů, které si vyměňují poslanci mezi sebou či je dostávají od nevládních organizací a lobbyistických organizací. Nepovažuji je za tajné, ale ani žádný národní parlament v civilizované demokracii si neukládá povinnost zveřejňovat pracovní, natož veškerou korespondenci.
Situace v oblasti základních práv v Evropské unii (2004-2008)
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Pane předsedo, hlasovala jsem také proti přijetí této vlastní zprávy komunistického poslance o situaci základních práv v Evropské unii. Přesto oceňuji, že se zpravodajům za ostatní frakce podařilo text trochu upravit a má i dobré odstavce, pokud jde o situaci menšin. Ale některé nejsou objektivní. Tato zpráva navíc bezprecedentně překračuje rámec dokumentu, který měl mapovat minulé období. Zpráva si osobuje příliš jednostrannou politickou představu ohledně lidských práv v Unii. Zpráva pošlapává subsidiaritu tím, že v rozporu se zakládajícími smlouvami diktuje pravidla pro rodinnou politiku a v dalších etických otázkách.
Bezpečnostní a biometrické prvky v cestovních pasech a cestovních dokladech
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Považuji za potřebné, abychom zvyšovali bezpečnostní prvky v cestovních dokladech také o biometrické prvky. Kromě zlepšení bezpečnosti Evropanů, což je naším prvotním cílem, však musíme zvážit i obrácenou stranu mince a tím je ochrana soukromí našich spoluobčanů. Zasadím se o to, aby provedení této legislativy do praxe a její aplikace na národní úrovni neumožnila byrokratické těžkosti či dokonce zneužití dat, a to i mimo EU ze strany třetích států. Připomínám, že je nutné podporovat větší zapojení Europolu a Frontexu do této záležitosti, jedině vysoká míra kooperace mezi policejními orgány členských států zajistí kýžený efekt, aby Evropa byla bezpečným domovem pro nás všechny. Jsem ráda, že svůj vlastní pas budou mít i děti od dvanácti let. Toto opatření omezí zneužívání dětí pro organizovaný zločin přeshraničně, což je dalším důvodem, proč jsem podpořila tuto zdánlivě kontroverzní zprávu.
Společná zemědělská politika a potravinové zabezpečení světa
(V písemné formě) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Tato zpráva působí spíše jako obhajoba současné společné zemědělské politiky než jako komplexní pohled na zajištění potravin v hladovějícím světě. Přesto jsem ji podpořila, protože upozorňuje, že je důležité zajistit přístup farmářům v rozvojových zemí k půjčkám tak, aby i oni byli schopni modernizovat svou zemědělskou výrobu a zvýšit produkci i kvalitu potravin. Je mi líto, že zpráva věnovala jen malou pozornost riziku, které představuje skupování půdy v nejchudších zemích světa, a to za účelem pěstovat a vyvážet co nejlevněji potraviny do zbytku světa na úkor rozvoje ekonomiky a potřeb místních obyvatel v zemích trpících chronickým nedostatkem potravin.
Otázka k ústnímu zodpovězení - Akční plán o městské mobilitě
Oldřich VLASÁK (EPP-ED) – Vážená paní předsedající, dámy a pánové, je samozřejmě velkou škodou, že došlo ke zpoždění zveřejnění tohoto dokumentu včetně akčního plánu. Uvědomme si, že sedmdesát procent obyvatel v současné době v Evropě bydlí ve městech a naším zájmem musí být zajistit co nejdříve dostupnější, ale hlavně spolehlivější, bezpečnější městskou dopravu, a to daleko ohleduplnější k životnímu prostředí. Očekávám proto, že zveřejněný dokument bude zahrnovat nejenom nové trendy, ale hlavně i vyhodnocení nových postupů a opatření včetně podpory zdravých způsobů dopravy, jako je cyklistika a pěší doprava. Obce by si potom měly z tohoto zásobníku vybrat to, co je pro danou obec nejdostupnější a nejvýhodnější. To si myslím, že je základní způsob. K tomu bychom měli zajistit podporu, a to samozřejmě ze strukturálních fondů tak, aby i tyto prostředky mohly sloužit k tomuto účelu.
Otázka k ústnímu zodpovězení - Revize sdělení o vysílání - státní podpora veřejnoprávnímu vysílání
Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Pane předsedo, stát souhlasí s mými kolegy, že státní podpora veřejnoprávnímu vysílání potřebuje legislativní vyjasnění. Nakonec potom v Evropském parlamentu už voláme dlouho. Ale chtěla bych upozornit i na další urgentní záležitosti, které bude muset Komise co nejdříve vyřešit. Z řady problémů zmiňuji tři. Za prvé je nutné jednoznačné uvedení společných televizních antén zejména na družstevních domech ve výjimkách podle článku 5 informační směrnice i pro digitální vysílání, což trápí miliony občanů nových členských zemí včetně České republiky. Za druhé je to podpora vyšší úrovně spolupráce národních rad pro rozhlasové a televizní vysílání ze strany evropských institucí, aby byla lépe aplikována ustanovení o veřejné službě. A za třetí vyšší koordinace národních dozorových orgánů pro televizní vysílání ohledně sankcí za nevhodné vysílání ohrožující mravní vývoj dětí a mladistvých.
Perspektivy rozvoje občanského dialogu podle Lisabonské smlouvy
(V písemné formě) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Dámy a pánové, vítám, že zpráva upozorňuje na potřebu občanského dialogu v době, kdy evropské země prožívají krizi demokracie. Lidé nerozumí či se nezajímají o témata, která nejsou spojena s jejich každodenními starostmi. Nízká volební účast v evropských volbách je logickým důsledkem toho, že občané neví, co pozitivního jim evropská legislativa může přinést a nevěří, že svým hlasem mohou cokoli ovlivnit. Málo se ví, že Lisabonská smlouva posiluje participativní demokracii. Souhlasím s poslankyní Grabowskou, že členské země by měly zásadněji podporovat nevládní organizace. Je třeba však dbát na jejich reprezentativnost a také transparentnost. Zprávu jsem podpořila i proto, že obsahuje požadavek, aby EK zveřejňovala seznamy nevládních organizací, které uplatnily své návrhy v průběhu legislativní přípravy. Určitě to sníží anonymitu celého procesu a přispěje k lepší reprezentativnosti nevládních organizací. Myslím také, že kampaň před volbami do EP je velkou příležitostí pro odpovědné europoslance vysvětlit, o čem ve Štrasburku rozhodujeme a jak se občanská společnost na naší práci podílela a jak se bude moci podílet po přijetí Lisabonské smlouvy.
Nebezpečné látky a přípravky (dichlormethan)
Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Paní předsedkyně, diflormetan má narkotické účinky, jež vedou k poškození centrální nervové soustavy a ztrátě vědomí, a také kardiotoxické účinky. Při zneužití, a tady můžeme uvažovat i o terorizmu, existuje přímé nebezpečí smrti. Proto podporuji jeho zákaz pro používání běžnými spotřebiteli a zásadní omezení pro profesionální užití. Vzhledem k tomu, že existují alternativní látky pro odstraňování barev, které snad nejsou tak toxické, je dle mého názoru zbytečné umožnit výjimky. Návrh, o kterém budeme zítra hlasovat, však umožňuje členskému státu v odůvodněném případě požádat Evropskou komisi o výjimku, ovšem za velice striktních podmínek. Ráda bych slyšela, podle čeho bude Komise nebo někdo jiný posuzovat odůvodněnost případné žádosti o výjimku a jak bude kontrolovat dodržení těch omezujících podmínek.
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Podpořila jsem zprávu o nebezpečných látkách a přípravcích, konkrétně dichlormetanu, umožňující omezení této karcinogenní látky pro odstraňování nátěrů, a to i přesto, že umožňuje výjimky, byť za přísných podmínek. Jsem totiž přesvědčena o tom, že nebudou výjimky v praxi využity, jelikož existují bezpečné alternativní látky, které nejen spotřebitelé, ale i profesionální uživatelé budou moci v budoucnu preferovat.
Povolení ratifikovat úmluvu Mezinárodní organizace práce o práci v odvětví rybolovu z roku 2007 (úmluva č. 188)
Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Pane komisaři, podobně jako moji kolegové pokládám za nutné přijmout takové standardy, které zajistí důstojné pracovní podmínky pro zaměstnance i v odvětví rybolovu. Není možné, aby Evropská unie v 21. století v jakémkoliv odvětví umožnila pracovní podmínky blížící se otrocké práci. Oceňuji, že navrhované změny byly přijaty v tripartitním formátu, kdy vlády, zaměstnavatelé i zaměstnanci připravili komplexní mezinárodní pracovní normu, která bere v potaz specifickou povahu tohoto odvětví. Je pozitivní, že nová úprava stanovuje minimální věk, lékařské prohlídky, dobu odpočinku a sociální zabezpečení a že se týká také ubytovacích prostorů, stravování, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Všechny tyto prvky bezpochyby povedou k důstojným pracovním podmínkám pro rybáře a sníží úrazy a úmrtí. I když zastupuji zemi, která nemá moře, vítám tuto normu a jsem solidární s rybáři a přeji jim co nedřívější ratifikaci této smlouvy nejen proto, že mám ráda ryby.
(Vysvětlení hlasování) Zuzana ROITHOVÁ (EPP-ED) – Oceňuji mezinárodní smlouvu, která přinese nové pracovní podmínky pro pracující v odvětví rybolovu. Rybáři totiž čelí nejvyššímu výskytu těžkých pracovních úrazů a také úmrtí. Jen vyzývám Radu a Komisi, aby udělaly vše proto, aby došlo k ratifikaci úmluvy mnohem dříve než v roce 2012. Prosím do zápisu, že mi selhalo hlasovací zařízení a že jsem hlasovala samozřejmě pro tuto zprávu.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 FULL-TEXT DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-CS DOC XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-COVER-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-001-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-002-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-003-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-004-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-005-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-006-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-007-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-008-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-009-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-010-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-011-CS DOC XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081217BRI45151 ITEM-012-CS DOC XML V0//CS
