9. 11. 2009 SPOLEČNÝ NÁVRH USNESENÍ předložený v souladu s čl. 110 odst. 4 jednacího řádu
a nahrazující návrhy usnesení předložené skupinami:
ALDE ( B7‑0128/2009 )
S&D ( B7‑0129/2009 )
Verts/ALE ( B7‑0130/2009 )
PPE ( B7‑0131/2009 )
ECR ( B7‑0132/2009 )
o přípravách summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009
Elmar Brok
,
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
,
Ioannis Kasoulides
za skupinu PPE
Adrian Severin
,
Hannes Swoboda
,
Knut Fleckenstein
za skupinu S&D
Annemie Neyts-Uyttebroeck
za skupinu ALDE
Heidi Hautala
,
Bart Staes
za skupinu Verts/ALE
Ryszard Antoni Legutko
,
Charles Tannock
,
Tomasz Piotr Poręba
,
Michał Tomasz Kamiński
,
Konrad Szymański
,
Jacek Olgierd Kurski
,
Roberts Zīle
,
Adam Bielan
za skupinu ECR
PE428.738v01-00 } PE428.740v01-00 } PE428.742v01-00 } PE428.743v01-00 } PE428.744v01-00 } RC1 Usnesení Evropského parlamentu o přípravách summitu EU a Ruska, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009
Evropský parlament ,
– s ohledem na současnou Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na straně jedné a Ruskou federací na straně druhé, a na jednání o nové smlouvě mezi EU a Ruskem, která byla zahájena v loňském roce,
– s ohledem na cíle EU a Ruska, stanovené ve společném prohlášení vydaném po 11. summitu EU-Rusko, jenž se konal dne 31. května 2003 v Petrohradě, které se týkají vytvoření společného hospodářského prostoru, společného prostoru svobody, bezpečnosti a práva, společného prostoru spolupráce v oblasti vnější bezpečnosti a společného prostoru pro výzkum a vzdělávání, včetně kulturních aspektů,
– s ohledem na předchozí zprávy a usnesení Evropského parlamentu o Rusku a o vztazích EU a Ruska, obzvláště na usnesení o vraždách obránců lidských práv v Rusku přijaté dne 17. září 2009, usnesení o vnějších aspektech energetické bezpečnosti přijaté rovněž dne 17. září 2009 a usnesení přijaté dne 19. června 2008 o summitu EU-Rusko konaném v Chanty-Mansijsku ve dnech 26.–27. června 2008,
– s ohledem na závěrečné prohlášení a doporučení z 11. schůze Výboru pro parlamentní spolupráci EU-Rusko, která se konala v Bruselu ve dnech 16. a 17. února 2009,
– s ohledem na výsledky zasedání Stálé rady pro partnerství EU-Rusko, jež proběhlo v Bruselu dne 19. října 2009,
– s ohledem na konzultace mezi EU a Ruskem o lidských právech,
– s ohledem na návrh pořadu jednání nadcházejícího summitu EU-Rusko, který proběhne ve Stockholmu dne 18. listopadu 2009,
– s ohledem na čl. 110 odst. 4 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ruskem se během posledního desetiletí neustále rozvíjejí a vedou k široké a komplexní hospodářské integraci a vzájemné provázanosti, která se bude v budoucnosti jistě dále prohlubovat,
B. vzhledem k nové obecné dohodě o spolupráci mezi EU a Ruskem, k níž proběhlo 6. kole jednání počátkem října 2009, a že další kolo jednání je plánováno na polovinu prosince 2009, potvrzuje, že další rozvoj a posílení spolupráce mezi oběma partnery je nadále velmi důležitý,
C. vzhledem k tomu, že EU a Rusko, které je členem Rady bezpečnosti OSN, mají společnou odpovědnost za globální stabilitu a že posílená spolupráce a dobré sousedské vztahy mezi EU a Ruskem mají zásadní význam pro stabilitu, bezpečnost a prosperitu v Evropě,
D. vzhledem k tomu, že zlepšení hospodářských vztahů mezi Ruskem a EU by podstatně prospělo členství Ruska ve Světové obchodní organizaci (WTO), jež by Rusko zavazovalo k bezpodmínečnému dodržování a uplatňování závazků a povinností s tím spojených, a vytvořilo by podmínky pro dohodu o hluboké a rozsáhlé ekonomické integraci mezi oběma partnery, jež by se zakládala na skutečné reciprocitě,
E. vzhledem k tomu, že zajištění energetických dodávek představuje pro Evropu jeden z největších úkolů a jednu z hlavních oblastí spolupráce s Ruskem; vzhledem k tomu, že je třeba společně usilovat o plné a účinné využívání systémů přepravy energie, a to jak stávajících, tak těch, jež bude nutno vyvinout v budoucnu; vzhledem k tomu, že nedávné rozhodnutí Ruska stáhnout svůj podpis ze smlouvy o Energetické chartě tyto vztahy ještě více komplikuje a ohrožuje probíhající dialog o energetice a další možný rozvoj těchto vztahů; vzhledem k tomu, že existuje nebezpečí, že silná závislost EU na fosilních palivech dodávaných z Ruska negativně ovlivní možnost Evropy rozvíjet vyrovnaný a důsledný přístup k Rusku řídící se určitými hodnotami,
F. vzhledem k tomu, že pro EU je nanejvýš důležité, aby postupovala jednotně, projevovala silnou vnitřní solidaritu, přijala společný postoj a nepřistupovala na ruské nabídky k upevnění bilaterálních vztahů s členskými státy, které by k tomu projevovaly ochotu; vzhledem k tomu, že vztahy mezi EU a Ruskem by se měly zakládat na společných zájmech a hodnotách,
G. vzhledem k tomu, že i nadále přetrvávají vážné obavy, pokud jde o vývoj demokracie, lidská práva, nezávislost soudnictví, zvýšenou státní kontrolu médií, neschopnost policejních a soudních orgánů vypátrat pachatele odpovědné za smrt novinářů a obhájců lidských práv, represivní opatření přijímaná proti opozici, selektivní uplatňování právních předpisů ze strany orgánů a řádný průběh voleb, včetně regionálních a komunálních voleb, které se konaly dne 11. října 2009; vzhledem k tomu, že jako plnoprávný člen Rady Evropy a Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) se Ruská federace zavázala k dodržování zásad demokracie a lidských práv; vzhledem k tomu, že Evropský parlament udělil v roce 2009 Sacharovovu cenu za svobodu myšlení ruské organizaci na ochranu občanských práv Memorial a jejím zástupcům,
H. vzhledem k tomu, že EU a Rusko by mohly a měly společně plnit aktivní úlohu při budování míru a stability na evropském kontinentu, zejména ve společném sousedství, a spolupracovat na dosažení mírového urovnání konfliktu mezi Gruzií a jejími separatistickými regiony Jižní Osetií a Abcházii a také v Náhorním Karabachu a Podněstří, a to při dodržování zásad mezinárodního práva; vzhledem k tomu, že by Rusko mělo plně dodržovat právo sousedních zemí na politické a ekonomické sebeurčení,
I. vzhledem k tomu, že Rusko a USA dne 19. října 2009 v Ženevě znovu zahájily rozhovory o vypracování nové dohody, která nahradí Smlouvu o omezení strategických zbraní (START ), a učinily tak konkrétní krok ke zlepšení vztahů mezi USA a Ruskem, avizované Obamovou vládou; vzhledem k tomu, že dne 23. října 2009 americký ministr obrany Robert Gates oznámil na tiskové konferenci konané v návaznosti na setkání ministrů NATO v Bratislavě, že ruské radarové stanice v Gabale a Armaviru, které Rusko nabídlo ke společnému využití, by mohly být přínosem pro celkový evropský protiraketový obranný systém, jež USA v současné době buduje, což by znamenalo, že USA, NATO a Rusko by se mohly stát partnery při budování společného protiraketového obranného systému; vzhledem k tomu, že ve dnech 18. září až 5. října Rusko a Bělorusko uskutečnily strategické manévry, které sice byly v souladu s postupy stanovenými v dokumentu OBSE přijatém ve Vídni v roce 1999, avšak vyvolaly vážné obavy, pokud jde o podstatu dobré spolupráce a vzájemný respekt mezi Ruskem a Evropskou unií,
1. znovu potvrzuje své přesvědčení, že Rusko zůstává jedním z nejdůležitějších partnerů Evropské unie v oblasti budování udržitelné spolupráce, s nímž EU sdílí nejen hospodářské a obchodní zájmy, ale i cíl úzce spolupracovat jak na mezinárodní úrovni, tak v rámci vzájemných sousedských vztahů, a to na základě mezinárodního práva;
2. poznamenává, že summit ve Stockholmu se zaměří na širokou hospodářskou spolupráci, zejména na důsledky finanční a hospodářské krize a na metody k jejich zmírnění, na přípravy v souvislosti s kodaňskou konferencí o změně klimatu, která se bude konat v prosinci, na energetické aspekty a aspekty energetické bezpečnosti, diskuse o dalším bezvízovém styku, pokrok v jednání o nové dvoustranné dohodě o posíleném partnerství a na řešení řady mezinárodních otázek, jako je íránský jaderný program a mírový proces na Blízkém východě;
3. vyjadřuje podporu rozvoji budoucích vztahů s Ruskem pragmatičtějším způsobem s důrazem na probíhající spolupráci, vycházející ze čtyř společných prostorů, na projednání nové obecné dohody a na uplatňování dosud přijatých závazků a dohod; znovu ovšem připomíná, že plně podporuje to, aby nová dohoda překročila rámec čistě hospodářské spolupráce a zahrnovala také oblast demokracie, právního státu a dodržování lidských a základních práv;
4. znovu připomíná, že podporuje přistoupení Ruska ke Světové obchodní organizaci, což povede k vytvoření rovných podmínek pro podnikatelské komunity obou stran a výrazně přispěje k úsilí Ruska vybudovat moderní, diverzifikovanou a technologicky vyspělou ekonomiku; vyzývá Rusko, aby učinilo nezbytné kroky k odstranění zbývajících překážek na cestě k přistoupení, kterými jsou zejména ruská vývozní cla, výše železničních poplatků pro tranzit zboží přes území Ruska, silniční poplatky pro nákladní vozidla a omezení dovozu masa, mléka a rostlinných výrobků, přičemž Evropská unie by následně měla s Ruskou federací zahájit rozhovory o uzavření dohody o volném obchodu; s nadšením očekává zavedení účinnějších politik týkajících se několika nevyjasněných oblastí, k nimž patří práva duševního vlastnictví, radioaktivní odpad, jaderná bezpečnost, pracovní povolení pro státní příslušníky zemí EU a další; zdůrazňuje, že je nutné, aby ruské orgány zabránily v uplatňování jakýchkoliv diskriminačních postupů vůči obchodním partnerům a investorům z EU a aby v souladu s přísliby učiněnými na nedávném setkání skupiny G20 přezkoumaly opatření přijatá k překonání hospodářské krize; vyjadřuje politování nad tím, že Rusko dosud nedodržuje svůj závazek postupně rušit poplatky za přelety nad Sibiří, a vyzývá je k podpisu dohody, které bylo v této otázce dosaženo na summitu v Samaře; vítá v této souvislosti nedávné rozhodnutí Ruska, Běloruska a Kazachstánu, že nebudou usilovat o členství ve WTO jako celní unie, neboť to by mohlo příslušná jednání prodloužit o několik let;
5. bere se zájmem na vědomí probíhající dialog mezi Evropskou unií a Ruskem o dalším uvolnění vízového režimu; vyzývá k další spolupráci v oblasti nelegálního přistěhovalectví, k dokonalejším kontrolám na hraničních přechodech a lepší výměně informací o terorismu a organizovaném zločinu; zdůrazňuje, že Rada a Komise musí zajistit, aby Rusko dlouhodobě splňovalo všechny podmínky stanovené ve všech sjednaných dohodách o odstranění vízové povinnosti pro cesty mezi oběma stranami, aby nedošlo k narušení bezpečnosti v Evropě; v tomto kontextu zdůrazňuje význam kontaktů mezi jednotlivými občany obou stran a příznivý účinek těchto kontaktů na rozvoj vztahů mezi EU a Ruskem;
6. vyzývá Radu a Komisi, aby znásobily své snahy o vyřešení problémů na hraničních přechodech mezi EU a Ruskem, aby se zapojily do konkrétních projektů a pro přeshraniční spolupráci plně využívaly nového nástroje sousedství a partnerství a fondů INTERREG;
7. očekává podepsání dohody mezi Evropskou unií a Ruskem, kterou se zavede mechanismus včasného varování v oblasti energetické bezpečnosti, jenž by zahrnoval oznamování, konzultace a provádění, a vyzývá švédské předsednictví a Komisi ke spolupráci s ruskými orgány, Gazpromem, ukrajinskými orgány a se společností Naftohaz Ukrajiny s cílem zabránit zastavení dodávek, k němuž došlo v několika posledních letech;
8. zdůrazňuje význam, který má pro Rusko i EU spolupráce v energetické oblasti, jelikož pro ně představuje potenciál další obchodní a hospodářské spolupráce; zdůrazňuje, že taková spolupráce by měla být založena na zásadách vzájemné provázanosti a transparentnosti, jakož i na rovném přístupu k trhům, infrastruktuře a investicím; žádá švédské předsednictví, Radu a Komisi, aby využily příležitosti a svým ruským protějškům na summitu jasně zdůraznily zvýšená opatření, která Unie přijímá v rámci vnitřní energetické solidarity, jakož i dlouhodobé vzájemně negativní následky, jež by problémy s dodávkami energie mohly vyvolat; vyzývá Rusko, aby do svých vnitrostátních právních předpisů urychleně zapracovalo mezinárodní osvědčené postupy v otázce transparentnosti a odpovědnosti veřejnosti a podepsalo úmluvu ESPOO (Úmluva o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států);
9. žádá Radu a Komisi, aby zajistily, že do nové Dohody o partnerství a spolupráci mezi EU a Ruskem budou začleněny zásady Smlouvy o energetické chartě a jejího Tranzitního protokolu;
10. uznává, že aby byla padesátiprocentní šance na snížení změny klimatu na +2 ˚C, je nutné omezit emise průmyslových zemí do roku 2050 nejméně o 80-95 % ve srovnání s rokem 1990; zdůrazňuje specifický úkol rozvinutých zemí zaujmout vedoucí úlohu při snižování emisí a zastává názor, že je nutné, aby průmyslové země dosáhly do roku 2020 celkového snížení emisí na horní hranici rozmezí 25-40 % doporučovaného Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC); domnívá se v této souvislosti, že všechny průmyslové země musí přijmout cíle požadující zásadní snížení současných úrovní emisí, a vyzývá Rusko, aby vzhledem ke svým značným možnostem snižovat emise a k doporučením IPCC přehodnotilo žádost o nárůst požadovaných emisí, a usnadnilo tak rychlé dosažení dohody v Kodani;
11. zdůrazňuje, že Rusko musí plně podporovat závazné cíle v oblasti změny klimatu, které navazují na Kjótský protokol; vyzývá předsednictví, Radu a Komisi, aby s ruskou stranou intenzivně pracovaly na tom, aby na prosincové kodaňské konferenci o změně klimatu byla přijata globální ambiciózní a komplexní dohoda, která zabrání tomu, aby globální oteplování dosáhlo nebezpečných hodnot;
12.zdůrazňuje význam pokračující výměny názorů na problematiku lidských práv s Ruskem, která je součástí konzultací mezi EU a Ruskem v této oblasti, a to se zaměřením na opatření přijatá ruskými orgány k zajištění bezpečnosti obhájců lidských práv, a požaduje zlepšení formy těchto schůzek za účelem zvýšení jejich účinnosti, se zvláštním zřetelem na společné akce proti rasismu a xenofobii a s úmyslem umožnit efektivní zapojení Evropského parlamentu, Dumy a nevládních organizací na ochranu lidských práv do tohoto procesu, a to bez ohledu na to, zda se jednání konají v Rusku nebo v členských státech EU; trvá na tom, že by záruka dodržování lidských práv měla být klíčovým bodem jednání summitu EU-Rusko a nedílnou součástí nové dohody mezi EU a Ruskem;
13. vyzývá ruské orgány, aby se řídily všemi rozhodnutími Evropského soudu pro lidská práva a co nejdříve ratifikovaly protokol o reformě tohoto soudu; očekává, že Duma ratifikuje doplňkový protokol č. 14 k Evropské úmluvě o lidských právech;
14. vyzývá švédské předsednictví, Radu a Komisi, aby využily příležitosti a výslovně na summitu vyjádřily obavy EU z množství mezinárodních problematik, pro něž je konstruktivní spolupráce ze strany Ruska – vzhledem k jeho postavení v mezinárodní politice – klíčová, a rovněž vyzývá k větší spolupráci, pokud jde o problémy Íránu, Afghánistánu a Středního východu, jakož i dalších zásadních otázek mezinárodního charakteru;
15. vyzývá Radu a Komisi ke společným iniciativám s ruskou vládou, které by byly zaměřeny na posílení bezpečnosti a stability ve světě, především ve společném sousedství, a jež by byly rovněž zaměřeny na nalezení mírového řešení konfliktů v Náhorním Karabachu, Podněstří a zejména mezi Gruzií a jejími separatistickými regiony Jižní Osetií a Abcházií, jež bude v souladu s mezinárodním právem;
16. vítá v tomto kontextu úspěchy mise EUMM, jež prokázala ochotu a schopnost EU jednat rozhodně v zájmu podpory míru a stability a pomohla vytvořit nezbytné podmínky pro plnění dohod uzavřených dne 12. srpna a 8. září 2008; opět připomíná svůj závazek vůči územní celistvosti Gruzie a vyzývá všechny strany k plnému dodržování svých závazků; připomíná, že mise EUMM má mandát působit na území celé země a vyzývá k zajištění volného přístupu do Abcházie a Jižní Osetie, který byl misi dosud upírán; opět potvrzuje, že se plně angažuje v ženevských rozhovorech a že tomuto fóru i nadále spolupředsedají EU, OSN a OBSE;
17. vyzývá EU a Rusko, aby pokračovaly ve svých snahách o dosažení pokroku v mírovém procesu na Středním východě a aby nalezly řešení k problému íránského jaderného programu, zejména poté, co Írán, USA, Rusko, Čína, Německo, Francie a Británie dosáhly dne 1. října 2009 v Ženevě porozumění v otázce palivového programu a dohodly se na tom, že nově objevené zařízení na obohacování uranu, které je ve výstavbě, bude podléhat kontrole OSN;
18. vyzývá předsednictví Rady, aby prohlásilo, že EU podporuje rozhovory Ruska a USA o nové dohodě, která nahradí smlouvu START, a kroky směřující k vývoji společného raketového obranného systému, na němž by se podílely USA, Rusko a NATO; vyjadřuje optimismus nad tím, že smlouva START by mohla být dořešena do konce roku 2009;
19. naléhavě žádá vlády USA a Ruska, aby do diskusí o vývoji raketového štítu, a to i do hodnocení raketových rizik, plně zapojily Evropskou unii a její členské státy a přispěly tak k míru a stabilitě ve světě, zejména v Evropě;
20. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, vládě a parlamentu Ruské federace, Radě Evropy a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě.
