P6_TA(2006)0056
Doložka o lidských právech a demokracii v dohodách EU
A6-0004/2006
Usnesení Evropského parlamentu o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie ( 2005/2057(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na články 3, 6, 11 a 19 Smlouvy o Evropské unii a články 177, 300 a 310 Smlouvy o ES,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 12. února 2004 o novém podnětu ke společné činnosti EU a partnerských zemí ze Středomoří v oblasti lidských práv a demokratizace Úř. věst. C 97 E, 22.4.2004, s. 656.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 25. dubna 2002 ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o úloze Evropské unie při podpoře lidských práv a demokratizace ve třetích zemích ( KOM(2001)0252 ) Úř. věst. C 131 E, 5.6.2003, s. 147.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 20. září 1996 ke sdělení Komise o opětovné výzvě k dodržování demokratických zásad a lidských práv v dohodách mezi Společenstvím a třetími zeměmi ( KOM(1995)0216 ) Úř. věst. C 320, 28.10.1996, s. 261.
,
-
s ohledem na svá předchozí usnesení o lidských právech ve světě z 28. dubna 2005 Přijaté texty, P6_TA(2005)0150 .
, 22. dubna 2004 Úř. věst. C 104 E, 30.4.2004, s. 1048.
, 4. září 2003 Úř. věst. C 76 E, 25.3.2004, s. 386.
, 25. dubna 2002 Úř. věst. C 131 E, 5.6.2003, s. 138.
, 5. července 2001 Úř. věst. C 65 E, 14.3.2002, s. 336.
, 16. března 2000 Úř. věst. C 377, 29.12.2000, s. 336.
, 17. prosince 1998 Úř. věst. C 98, 9.4.1999, s. 267.
, 12. prosince 1996 Úř. věst. C 20, 20.1.1997, s. 161.
, 26. dubna 1995 Úř. věst. C 126, 22.5.1995, s. 15.
, 12. března 1993 Úř. věst. C 115, 26.4.1993, s. 214.
, 12. září 1991 Úř. věst. C 267, 14.10.1991, s. 165.
, 18. ledna 1989 Úř. věst. C 47, 27.2.1989, s. 61.
, 12. března 1987 Úř. věst. C 99, 13.4.1987, s. 157.
, 22. října 1985 Úř. věst. C 343, 31.12.1985, s. 29.
, 22. května 1984 Úř. věst. C 172, 2.7.1984, s. 36.
a 17. května 1983 Úř. věst. C 161, 10.6.1983, s. 58.
,
-
s ohledem na Dohodu o partnerství (dohoda z Cotonou) mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na druhé straně podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
a změněnou v Lucemburku dne 25. června 2005 Úř. věst. L 287, 28.10.2005, s. 1.
,
-
s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie vyhlášenou dne 7. prosince 2000 v Nice Úř. věst. C 364, 18.12.2000, s. 1.
,
-
s ohledem na návrh nařízení Rady o zřízení Agentury Evropské unie pro základní práva ( KOM(2005)0280 ),
-
s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv (1948) a na další nástroje OSN týkající se lidských práv, zejména na úmluvy o občanských a politických právech (1966) a úmluvy o právech ekonomických, sociálních a kulturních (1966), na Úmluvu o odstranění všech forem rasové diskriminace (1965), na Úmluvu o odstranění všech forem diskriminace žen (1979), na Úmluvu proti mučení (1984), na Úmluvu o právech dítěte (1989) a na Vídeňskou deklaraci a akční program Světové konference o lidských právech (1993) a prohlášení Spojených národů o obráncích lidských práv (1998),
-
s ohledem na úmluvy vypracované v rámci Mezinárodní organizace práce (MOP),
-
s ohledem na normy OSN o odpovědnosti nadnárodních korporací a dalších společností s ohledem na lidská práva z roku 2003, které tyto normy spojují s konkrétní odpovědností společností v oblasti lidských práv;
-
s ohledem na všechny dohody mezi EU a třetími zeměmi,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a na stanoviska Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro rozvoj ( A6-0004/2006 ),
A.
vzhledem k tomu, že je nezbytné zachovávat a podporovat všeobecnou, individuální a nedělitelnou povahu lidských práv, tedy práv zahrnujících nejen práva občanská a politická, ale také práva hospodářská, sociální a kulturní, a že za tímto účelem si Unie musí i nadále zajišťovat na sebe navazující nástroje,
B.
vzhledem k tomu, že rozvoj a upevnění demokracie, právního státu a dodržování lidských práv a základních svobod je globálním cílem společné zahraniční a bezpečnostní politiky a musí být nedílnou součástí zahraniční politiky Evropské unie,
C.
vzhledem k tomu, že podpora dodržování lidských práv a demokracie jako hlavních cílů zahraniční politiky EU nebude úspěšná, pokud nebude věnována dostatečná priorita hlavním zásadám souvisejícím s bezpečnostními, hospodářskými a politickými zájmy,
D.
zdůrazňuje, že Evropská unie musí být schopna rychle a efektivně reagovat na případy vážného a dlouhodobého porušování lidských práv a demokratických zásad a že k tomu, bez ohledu na objektivní zhodnocení situace v oblasti lidských práv a demokracie ve třetích zemích, mnohdy nedošlo,
E.
vzhledem k tomu, že právní závaznost doložky o lidských právech a demokracii by z ní měla učinit důležitý nástroj v evropské politice podpory základních práv a že deset let po jejím vypracování je nezbytné zhodnotit, jak byla uplatňována a jak může být zdokonalena,
F.
vzhledem k tomu, že doložka byla začleněna do více než 50 dohod a vztahuje se na více než 120 zemí; dále vzhledem k tomu, že doložka není jediným prostředkem, který má EU pro podporu základních práv, a vzhledem k tomu, že celá evropská zahraniční politika by ve své politické, hospodářské a obchodní dimenzi měla vycházet z podpory základních demokratických zásad,
G.
jelikož zdůrazňuje význam, jaký má na tomto poli dohoda z Cotonou, která umocnila důležitost doložky o lidských právech a demokracii zaváděné Evropskou unií jako "zásadní ustanovení" všech jejích dohod se třetími zeměmi, jež se nyní zakládá na dodržování lidských práv, demokratických zásad a na zásadě právního státu, jakož i na řádné správě věcí veřejných,
H.
vzhledem k tomu, že Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU je jedinečným forem pro dialog mezi poslanci AKT a EU, zejména o otázkách lidských práv a demokracie;
I.
vzhledem k tomu, že řada dohod s rozvinutými zeměmi a dohod týkajících se jednotlivých odvětví, například textilního průmyslu, zemědělství či rybolovu, tuto doložku zatím neobsahuje,
J.
vzhledem k tomu, že lidská práva by měla být důležitým prvkem mandátu k vyjednávání zahraničních dohod, který Komisi uděluje Rada, a vzhledem k tomu, že postup definování takového mandátu by měl být transparentnější,
K.
vzhledem k tomu, že Evropský parlament musí vydat souhlasné stanovisko před vstupem každé dohody v platnost, nikoliv však před zahájením postupu konzultace či před částečným pozastavením platnosti dohody, a že tato skutečnost oslabuje jeho politickou a institucionální roli,
L.
zdůrazňuje, že občanská společnost a mezinárodní systém nevládních organizací zabývajících se lidskými právy se musí více podílet na procesu přípravy, uplatňování a hodnocení doložky o lidských právech a demokracii v dohodách mezi EU a třetími zeměmi,
M.
je přesvědčen, že Evropská unie musí pro uplatňování doložky o lidských právech a demokracii vypracovat nové postupy a nová kritéria, která musí platit bez jakéhokoliv rozlišování mezi státy nebo úrovní jejich rozvoje,
N.
vzhledem k tomu, že doložka o lidských právech a demokracii se vztahuje jak na Evropskou unii, tak i na danou třetí zemi, ale že reciprocita samotné doložky nebyla plně využívána,
O.
připomíná, že ve jménu základního principu solidarity mezi národy nesmí mít doložka o lidských právech a demokracii žádné "negativní" dopady v případě naléhavé humanitární pomoci,
1.
s uspokojením vítá obecnou praxi, kterou Evropské společenství uplatňuje od roku 1992 a jež spočívá ve vkládání doložek o lidských právech a demokracii – takzvaných doložek o "zásadních ustanoveních" a o "neplnění" – do svých mezinárodních dohod;
2.
žádá větší transparentnost při uplatňování doložky o lidských právech a demokracii, jež je základním kamenem evropské vnější politiky, a větší zapojení Evropského parlamentu; upozorňuje na to, že sankce není možné ukládat podle toho, ve kterém státě bylo porušování lidských práv zaznamenáno, ale podle charakteru takového porušení;
3.
domnívá se, že při podpisu mezinárodní dohody se třetí zemí, která zahrnuje doložku o lidských právech, je odpovědností Unie zaručit, že dotyčná třetí země v době podpisu smlouvy dodržuje mezinárodní normy lidských práv;
4.
zdůrazňuje, že jeden z faktorů vedoucích k oslabení uplatňování doložky je její obecné znění vzhledem k tomu, že doložka nepopisuje přesné formy "pozitivních" a "negativních" zásahů v rámci spolupráce mezi EU a třetími zeměmi, což umožňuje, aby Rada a členské státy upřednostňovaly své vlastní zájmy před obecnějšími požadavky lidských práv;
5.
souhlasí však se zkušeností, která se dosud zrodila z doložky o lidských právech a demokracii a obsažené v článcích 9 a 96 dohody z Cotonou, která vedla i k dočasnému přerušení hospodářské a obchodní spolupráce s některými zeměmi AKT z důvodu vážného porušování lidských práv, čímž bylo posíleno odhodlání a důvěryhodnost Evropské unie; vyslovuje se pro prosazování této zkušenosti a její zobecnění v dohodách mezi EU a třetími zeměmi;
6.
zdůrazňuje, že dohoda z Cotonou účinně objasňují politický a právní obsah doložky o lidských právech a demokracii a podrobně popisuje mechanismy používané ke konzultaci a vzájemné výměně informací předtím, než dojde k dočasnému přerušení dvoustranné spolupráce;
7.
vyslovuje se pro vypracování nového znění "vzorové doložky", které by opravilo současné znění takzvaného "článku 2", aby tak byl v dohodách se třetími zeměmi zaručen konzistentnější, účinnější a transparentnější přístup k evropské politice lidských práv; toto znění by mělo brát v potaz následující zásady:
a)
podpora demokracie, lidských práv, včetně práv menšin
,
právního státu a řádné správy věcí veřejných jsou cílem dvoustranné nebo vícestranné spolupráce; tato zásada platí jak pro dohody s rozvojovými zeměmi, tak i pro dohody se zeměmi rozvinutými,
b)
co se týče právní formulace těchto práv, měly by smluvní strany odkazovat zejména na ty ze svých mezinárodních povinností a závazků, které již byly ratifikovány, a je třeba jasně stanovit, že strany musejí dodržovat ty normy, jež jsou "zásadním ustanovením" dohody; strany by se měly zavázat zejména k podpoře základních práv stanovených v Deklaraci lidských práv vyhlášené OSN v roce 1948, ve dvou paktech OSN o občanských a politických právech a o hospodářských, sociálních a kulturních právech i v mezinárodně uznávaných úmluvách OSN a právních normách
ius cogens
;
zdůrazňuje, že je třeba, aby Evropská unie v rámci svých vztahů se třetími zeměmi a podpory demokratických zásad a lidských práv prostřednictvím demokratické doložky věnovala zvláštní pozornost provádění politiky v oblasti rovnosti pohlaví a práv žen a současně se ujišťovala, že orgány třetí země dodržují základní práva občanů nebýt svévolně zatčen, mučen či popraven a že občané těchto zemí mají právo na nestranný soudní proces;
zdůrazňuje, že EU se v souladu s evropskými smlouvami a v rámci svých vztahů se třetími zeměmi a podpory demokratických zásad a lidských práv prostřednictvím doložky o lidských právech a demokracii také zavazuje, že se postaví proti jakékoli diskriminaci související se sexuální orientací nebo právy zdravotně postižených;
c)
při definování práv spjatých s jednotlivými odvětvími, která má spolupráce podporovat, by strany měly vycházet z pro ně závazných úmluv OSN a úmluv jejích specializovaných agentur, zejména těch, jež stanovila MOP, která vytvořila mezinárodně uznávaný "právní korpus" základních práv;
d)
doložka by měla obsahovat ustanovení o postupu konzultace mezi smluvními stranami podrobně popisující politické a právní mechanismy pro případ žádosti o přerušení dvoustranné spolupráce z důvodu opakovaného nebo systematického porušování lidských práv podle mezinárodního práva; je samozřejmé, že přerušení představuje ve vztazích mezi EU a třetími zeměmi to nejkrajnější opatření, a proto je třeba vytvořit jasný systém sankcí, aby byla k dispozici alternativní opatření, ale sdílený a nezbytný "pozitivní přístup" k lidským právům nesmí potlačit možnost přikročit k dočasnému přerušení spolupráce z důvodu porušování doložky o lidských právech a demokracii;
e)
doložka by také měla obsahovat podrobný mechanismus, který dovolí dočasné pozastavení dohody o spolupráci, a také "výstražný mechanismus" reagující na porušování doložky o lidských právech a demokraci;
f)
doložka by měla být založena na reciprocitě a měla by představovat právní základ, který umožní smluvním stranám společně jednat a konat, a to jak vůči území Evropské unie, tak třetím zemím; mělo by jít o obousměrný nástroj, který učiní Evropskou unii a třetí zemi navzájem odpovědnými, pokud jde o veškeré jejich politiky týkající se lidských práv a základních svobod;
8.
vyzývá k rozšíření doložky o lidských právech a demokracii na všechny nové dohody mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, ať už se jedná o země rozvinuté nebo rozvojové, a to i na dohody týkající se jednotlivých odvětví, obchodní, technické či finanční podpory, jako tomu bylo u dohod se zeměmi AKT;
9.
žádá o rozšíření pozitivní dimenze doložky o lidských právech, což vyžaduje přijetí účinných opatření přispívajících k dodržování lidských práv příslušnými stranami a na jejich území a k dalšímu hodnocení a sledování vlivu samotné dohody na dodržování lidských práv, a rovněž přijetí přístupu zaměřeného na lidská práva při uplatňování všech aspektů dohody;
10.
zdůrazňuje, že již není dále připraven dávat souhlas k novým mezinárodním dohodám, které neobsahují doložku o lidských právech a demokracii;
11.
domnívá se, že se musí podílet na stanovení mandátu k vyjednávání nových dohod se třetími zeměmi, zejména pokud se týče definování jejích politických cílů a podpory lidských práv; z tohoto důvodu se domnívá, že Komise a Rada by měly Evropský parlament prostřednictvím jeho příslušných výborů více zapojit do definování mandátu k vyjednávání dohod mezi EU a třetími zeměmi; v tomto ohledu zdůrazňuje nezbytnost zlepšovat interinstitucionální výměnu informací a přístup k databázím Komise a Rady;
12.
co se týče nutnosti zavést účinný mechanismus ke vzájemnému sledování dodržování lidských práv a demokratických zásad mezi smluvními stranami:
a)
žádá Radu a Komisi, aby v rámci pravidelného hodnocení plnění povinností smluvních partnerů na poli lidských práv zahájily proces strukturovaného dialogu; domnívá se, že systematické zahrnování otázek týkajících se lidských práv na pořady jednání Rady přidružení by mělo být součástí tohoto dialogu;
b)
doporučuje posílit úlohu vedoucích zahraničních delegací Komise vyslaných do třetích zemí; vyslovuje se pro vypracování "víceletých strategických dokumentů pro jednotlivé země" v garanci vedoucích delegací a pro to, aby strategické dokumenty pro jednotlivé země věnovaly větší pozornost situaci v oblasti lidských práv, stanovily priority a definovaly prostředky a nástroje používané EU k ochraně dodržování doložky o lidksých právech a demokracii a zvýšení úrovně dodržování základních práv; vyslovuje se také pro pravidelné přezkoumání textu takových strategií, zejména po projednání s Evropským parlamentem, a pro to, aby tyto strategie byly předmětem diskusí jeho příslušných delegací a diskusí probíhajících na plenárním zasedání, zejména ohledně jejich uplatňování; doporučuje, aby strategické dokumenty Komise pro jednotlivé země a akční plány obsahovaly jasná měřítka pokroku v oblasti lidských práv a časový rámec pro provedení změn;
c)
v případě, že jedna z dotyčných vlád, Evropský parlament nebo příslušné národní parlamenty, nebo v případě zemí AKT Smíšené parlamentní shromáždění AKT-EU požádají o uplatnění doložky o lidských právech a demokracii prostřednictvím pozastavení platnosti dvoustranné dohody nebo uplatněním dialogu nebo jiných vhodných opatření, Rada přidružení by automaticky měla zařadit tuto otázku na pořad jednání; připomíná, že Evropský parlament se v některých případech v tomto smyslu oficiálně vyslovil, ale Rada přidružení tento požadavek jednoduše nebrala na vědomí;
d)
doporučuje zahájit "strukturovaný dialog" mezi Radou přidružení a/nebo jejím podvýborem pro lidská práva, Evropským parlamentem, popřípadě Smíšeným parlamentním shromážděním AKT-EU, a nevládními organizacemi a/nebo nezávislými a demokratickými nestátními subjekty při jednáních týkajících se porušování lidských práv a demokratických doložek v dohodách Evropské unie, včetně návrhů na zlepšení provádění doložky (to platí ve všech případech);
e)
lituje, že se Evropský parlament nepodílí na procesu rozhodování o zahájení postupu konzultace nebo o pozastavení dohody; pevně proto trvá na nutnosti spolurozhodovat o této oblasti společně s Komisí a Radou, stejně tak i o rozhodnutí pozastavit případná negativní opatření, která již byla na určitou zemi uvalena ("pozastavení pozastavení");
f)
navrhuje, aby Komise spolu s podvýbory pro lidská práva připravila výroční zprávu, kterou projedná Evropský parlament, o uplatňování doložek o lidských právech a demokracii v platných mezinárodních dohodách, tato zpráva by zahrnovala analýzy jednotlivých případů použití postupu konzultace a dalších příslušných opatření navržených nebo zamítnutých Radou v daném roce a byla by doplněna podrobnými doporučeními a hodnocením účinnosti a vhodnosti učiněných kroků;
13.
zdůrazňuje, že vztahy mezi EU a třetími zeměmi v podstatě řídí Rady přidružení a požaduje, aby v rámci dohod o přidružení byly zřízeny podvýbory pro lidská práva, které by byly pověřeny:
a)
kontrolou dodržování, zavádění a uplatňování demokratické doložky;
b)
navrhováním konkrétních pozitivních kroků vedoucích ke zlepšení demokracie a dodržování lidských práv; a
c)
hodnocením a sledováním přímého a nepřímého vlivu provádění dohody na plné dodržování základních práv ve smluvních státech a, v této souvislosti, vypracováním zvláštních doporučení;
domnívá se, že tyto podvýbory by se měly pravidelně scházet (každopádně u příležitosti každé schůze Rady přidružení), měly by v nich být zastoupeni poslanci národních parlamentů a představitelé organizací občanské společnosti a měly by tyto poslance a představitele konzultovat; v tomto ohledu se domnívá, že politika odvíjená případ od případu není vzhledem ke zřízení podvýborů pro lidská práva a definici jejich mandátu nejvhodnějším přístupem, který by se měl být vůči partnerským zemím zaujmout; opakovaně zdůrazňuje potřebu řešit jednotlivé případy v rámci těchto podvýborů;
14.
žádá, aby byl Evropský parlament přidružen k Radě přidružení a k podvýborům pro lidská práva a aby meziparlamentní delegace Evropského parlamentu sehrávaly v tomto ohledu důležitější úlohu a stále do programu návštěv zahrnovaly jednání o doložce;
15.
zdůrazňuje, že kritéria stanovená pro zahájení postupu konzultace nebo pro uplatnění příslušných opatření musí být objektivní a transparentní;
16.
zdůrazňuje, že žádné opatření nesmí být zrušeno, dokud nepřestanou existovat důvody pro jeho uplatňování a požaduje zavedení dodatečných opatření, pokud existující opatření nepřinesla po delší době výsledky;
17.
uvědomuje si, že uplatňování doložky je kvůli jednomyslnému souhlasu Rady nezbytnému k zahájení postupu konzultace složitější, žádá o zrušení požadavku jednomyslnosti k zahájení postupu konzultace a o revizi čl. 300 odst. 2 Smlouvy o ES, který v těchto případech omezuje roli Evropského parlamentu;
18.
připomíná, že je důležité, aby veřejnost získala větší povědomí o tom, že dohody mezi EU a třetími zeměmi obsahují doložku o lidských právech a demokracii;
19.
domnívá se, že ve zvláštních případech těch zemí, se kterými EU dlouhodobě sdílí základní hodnoty a společné politiky, jako jsou země zapojené v "nové politice sousedství", je možné uvažovat o podpisu dohod nad rámec doložky o lidksých právech a demokracii založených na sdílení společných institucí podporujících demokratické zásady a lidská práva, například Rady Evropy nebo dalších regionálních institucí;
20.
doložka zejména s ohledem na země zahrnuté do politiky evropského sousedství, s nimiž Evropská unie udržuje obzvláště úzké vztahy v rámci dohod o přidružení, by měla stanovit, že signatáři takových dohod si vzájemně poskytnou právo sledovat legislativní a prezidentské volby; žádá, aby Rada a Komise dále povzbuzovala dotyčné země, aby v zájmu transparentnosti přijaly v době voleb mezinárodní pozorovatele;
21.
zdůrazňuje, že mají-li být volby považovány za demokratické, svobodné a spravedlivé, musí být splněny jisté podmínky, k nimž mimo jiné patří dodržování politických a občanských práv, dodržování svobody projevu a právo na informace, rovný přístup ke sdělovacím prostředkům a dodržování politického pluralismu, aby měli voliči skutečnou volbu;
22.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
