17. 9. 2008
NÁVRH USNESENÍ,
který na základě otázek k ústnímu zodpovězení B6‑0460/2008 a B6‑0461/2008
v souladu s čl. 108 odst. 5 jednacího řádu
předkládají Esko Seppänen, Bairbre de Brún, Roberto Musacchio a Miloslav Ransdorf
za skupinu GUE/NGL
o získání kontroly nad cenami energií
Usnesení Evropského parlamentu o získání kontroly nad cenami energií
Evropský parlament ,
–
s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že energie ovlivňuje náklady na většinu komodit a zboží,
B.
vzhledem k tomu, že se v nadcházejícím topném období předpokládá výrazné zvýšení ceny zemního plynu ve srovnání s předchozím topným obdobím,
C.
vzhledem k tomu, že v nadcházejících letech se energetická krize zhorší a bude stále vážnější, že zdroje nejsou nevyčerpatelné a že je nutné tento problém řešit,
D.
vzhledem k tomu, že jsme svědky bezprecedentního růstu cen paliv a že má tento skandální nárůst ničivý dopad na hospodářskou činnost v různých odvětvích: v odvětví dopravy a jiných služeb, v průmyslu, zemědělství a rybolovu,
1.
bere na vědomí, že svět se blíží k tzv. ropnému vrcholu (oil peak), což znamená, že nabídka ropy nepokrývá poptávku a ceny ropy a jiných fosilních paliv zůstávají vysoké;
2.
upozorňuje na to, že finanční produkty odvozené z cen ropy, jejichž obrat je šestinásobně vyšší než skutečné obchodování s ropou, jsou velmi spekulativní a na trhu způsobují otřesy;
3.
bere na vědomí, že harmonizace trhů s elektřinou a plynem je nedílnou součástí procesu liberalizace evropských trhů s energií;
4.
bere na vědomí, že hlavním nástrojem pro liberalizaci a harmonizaci trhů s energií je stanovení velkoobchodních cen elektřiny a plynu; bere na vědomí, že hlavními centry obchodování na trzích s elektřinou budou energetické burzy; bere na vědomí, že na takových burzách cena elektřiny nezávisí na obecných či průměrných výrobních nákladech, nýbrž na nabídce a poptávce s mnoha spekulativními prvky;
5.
bere na vědomí, že cílem harmonizace je stanovení cen elektřiny a plynu podobným způsobem ve všech zemích EU; poznamenává, že to neznamená nižší ceny ve všech členských státech, ale znamená to, že ceny se zvýší v těch zemích, kde je dnes energie oproti průměru EU levnější;
6.
upozorňuje na to, že na velkoobchodních promptních trzích předkládá každý subjekt nabídku, jež zahrnuje cenu a množství elektřiny, která může být za uvedenou cenu poskytnuta, a tyto subjekty poté získají smlouvy na dodávky, přičemž se začíná s nejnižší nabídkou a pokračuje se, dokud není uspokojena očekávaná poptávka; konstatuje, že nabídka poslední elektrárny, která obdrží smlouvu, určuje cenu stanovenou ve všech smlouvách, která se stane cenou veškeré elektřiny; upozorňuje na to, že elektrárny nejsou odměňovány podle jejich vlastní nabídky, nýbrž podle nabídky nejméně efektivního producenta s nejvyššími variabilními náklady;
7.
konstatuje, že tento systém stanovování cen, který je klíčovým prvkem harmonizovaného trhu s elektřinou, nadměrně zvýhodňuje vodní a jaderné elektrárny s nízkými variabilními náklady, jelikož elektřinu poskytují za stejnou cenu jako elektrárny vyrábějící elektřinu z ropy a uhlí, což je nákladnější;
8.
vyzývá Komisi, aby předložila alternativy k tomuto druhu stanovování cen, jehož automatické fungování je pro obrovské energetické podniky zdrojem enormních neočekávaných zisků;
9.
všímá si inherentních problémů systému obchodování s emisemi; konstatuje, že systém aukcí vede k sekuritizaci emisních povolenek; poznamenává, že při aukcích mohou podávat nabídky všechny zainteresované strany, včetně finančních spekulantů;
10.
upozorňuje na to, že vysoká spekulativní cena vydražených emisních povolenek nezpůsobuje zařízením vyrábějícím energii žádný problém, spíše naopak, jelikož jim systém stanovování cen umožňuje zahrnout cenu za emisní povolenky do ceny za veškerou elektřinu nezávisle na emisích vytvářených během procesu výroby energie;
11.
poznamenává, že s emisními povolenkami se po jejich vydražení obchoduje na energetických burzách; poznamenává, že i takovéto druhotné trhy vnáší do systému stanovování cen spekulativní prvek; upozorňuje, že sekuritizace emisních povolenek také umožňuje, aby s nimi bylo obchodováno jako s finančními deriváty;
12.
upozorňuje na mnoho prokázaných spekulativních přestupků na energetických burzách, zejména při mimoburzovním obchodování (over-the-counter – OTC);
13.
vyzývá Komisi, aby zavedla přísnou veřejnou kontrolu OTC obchodování, které v současnosti žádné kontrole nepodléhá;
14.
žádá Komisi, aby reagovala na problémy velkoobchodních cen elektřiny na liberalizovaném a harmonizovaném trhu a aby vytvořila pravidla za účelem zrušení spekulativních prvků v aukčním prodeji; považuje navrhovaný druhotný trh pro přidělování emisních povolenek za neúčinný a spekulativní;
15.
žádá Komisi, aby předložila návrhy zabraňující energetické chudobě mezi evropskými spotřebiteli, které je výsledkem nepřiměřeného zvyšování cen elektřiny a plynu;
16.
žádá Komisi, aby podpořila konkurenceschopnost evropského průmyslu vůči jeho konkurentům na světovém trhu;
17.
žádá, aby byla zásada „znečišťovatel platí“ prosazována ve všech aspektech trhů s energií, ovšem považuje za nepřípustné, aby domácnosti a průmyslová odvětí platily v ceně za energii nejen za znečišťování ovzduší, ale také za finanční spekulace;
18.
je přesvědčen, že by členské státy měly zavést daňová opatření proti spekulaci s cenami pohonných hmot, zejména tím, že na úrovni jednotlivých členských států bude zavedeno zdanění zisků ropných společností plynoucích ze spekulativního vytváření zásob ropy;
19.
zdůrazňuje, že probíhající proces liberalizace trhů a privatizace veřejných podniků, jako například v odvětví energetiky, nemají žádný viditelný přínos, pokud jde o ceny, kvalitu služeb či snížení veřejných výdajů; naopak konstatuje, že sdružení spotřebitelů a uživatelů veřejných služeb informovala o růstu cen, poklesu kvality služeb a zvyšování nákladů na jejich poskytování; dále konstatuje, že liberalizace přispěla ke zrušení pracovních míst v dotčených odvětvích a k vytváření soukromých monopolů, které ohrožují práva pracovníků, uživatelů veřejných služeb a spotřebitelů;
20.
odmítá proto liberalizaci odvětví energetiky a zdůrazňuje význam veřejných služeb pro podporu sociální, hospodářské a územní soudržnosti v EU; zdůrazňuje, že veřejná strukturální odvětví by neměla být otevřena hospodářské soutěži, ale měla by být spíše vlastněna a spravována veřejnými orgány, což je jediný způsob, jak zajistit kvalitu, přístupnost a cenovou dostupnost poskytovaných služeb, čímž budou zaručena práva uživatelů;
21.
zdůrazňuje, že se programy EU a členských států v oblasti veřejných investic musí zaměřit na ekologickou a sociální udržitelnost; domnívá se, že by se větší důraz měl klást na přijímání opatření, která by zvýšila energetickou účinnost, na využívání obnovitelných zdrojů energie a podporu technologií pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny; vyzývá k tomu, aby byl vypracován program Společenství, který podpoří opatření na zvýšení energetické účinnosti v členských státech, což umožní snížit spotřebu energie;
22.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.
