P6_TA(2007)0504
Tematická strategie pro ochranu půdy
A6-0411/2007
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. listopadu 2007 o tematické strategii pro ochranu půdy ( 2006/2293(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na sdělení Komise "Tematická strategie pro ochranu půdy" ( KOM(2006)0231 ) a posouzení dopadu tematické strategie pro ochranu půdy ( SEK(2006)0620 ),
-
s ohledem na šestý akční program Společenství pro životní prostředí (EAP) Úř. věst. L 242 10.9.2002, s.1.
,
-
s ohledem na Úmluvu o biologické rozmanitosti, Úmluvu Organizace spojených národů o boji proti desertifikaci, Rámcovou úmluvu Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC) a Kjótský protokol, pokud jde o jejich přímé a nepřímé vazby na funkce a ochranu půdy,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 19. listopadu 2003 ke sdělení Komise "K tematické strategii pro ochranu půdy" Úř. věst. C 87 E, 7.4.2004, s. 395.
,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanovisko Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova ( A6-0411/2007 ),
A.
vzhledem k tomu, že půda je klíčovým prvkem zeměpisného prostředí, tvoří rozhraní mezi zemí (litosféra), vzduchem (atmosféra) a vodou (hydrosféra) a je základem funkcí nezbytných pro život na zemi; vzhledem k tomu, že několik politik Společenství si klade za cíl tyto funkce ochraňovat a že z posouzení dopadu Komise vyplývá, že navzdory těmto politikám se ničení, eroze a degradace půdy zhoršují, zatímco úsilí vynakládané na obnovení úrodnosti a produktivních funkcí půdy nedosahuje žádoucích výsledků, následkem čehož se zvyšuje dopad na další oblasti životního prostředí a rovněž na zdraví lidí i zvířat,
B.
vzhledem k tomu, že celková ochrana půdy a jejích environmentálních, ekonomických, sociálních, ekologických a kulturních funkcí je základním předpokladem pro řešení hlavních mezinárodních úkolů v oblasti životního prostředí, jako je zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se této změně, zabezpečení dostatečného množství vody a její čistoty, boj proti poklesu hladiny podzemních vod, prevence přírodních a člověkem způsobených katastrof, ochrana biologické rozmanitosti a boj proti desertifikaci, tvorbě stepí a odlesňování, a rovněž opatření zaměřená na prevenci znečištění půdy a zastavení procesu, který vede k masové degradaci půdy nebo jejímu ničení,
C.
vzhledem k tomu, že struktura půdy a její vlastnosti jsou výsledkem její tvorby, geomorfologických a geologických procesů probíhajících po tisíciletí, což z ní činí neobnovitelný zdroj; vzhledem k tomu, že z hlediska nákladů je daleko účinnější předcházet všem druhům poškozování půdní vrstvy (eroze, ničení, degradace, zasolování atd.) a kontaminaci půdy, než se snažit obnovit její funkce,
D.
vzhledem k tomu, že dobrovolné vnitrostátní iniciativy a stávající vnitrostátní opatření jsou důležité pro dosažení cíle zvýšené ochrany půdy,
1.
vítá tematickou strategii Komise pro ochranu půdy navazující na sdělení Komise na toto téma z roku 2002 ( KOM(2002)0179 ), která je jasným dokladem potřebnosti účinných a produktivních opatření zaměřených na ochranu půdy v členských státech EU, a návrh na přijetí rámcové směrnice o ochraně půdy;
2.
konstatuje, že znehodnocování půdy má místní a regionální příčiny a dopady a že příležitostné přeshraniční dopady jsou způsobeny regionálními geomorfologickými faktory, a vyžadují proto opatření přijímána na mezivládní úrovni;
3.
poukazuje na to, že lidská činnost různě ovlivňuje funkce a využívání půdy, a že strategie Společenství musí proto přispívat k ochraně ploch využitelných v zemědělství, které jsou nejvíce ohroženy, např. změnou využívání půdy, kontaminovanými průmyslovými lokalitami, nepropustností půdy a erozí;
4.
je znepokojen následky znehodnocování půdy, ať již v důsledku přirozeného procesu nebo lidské činnosti; zdůrazňuje, že je třeba vypracovat evropskou strategii pro odhalování a řešení problémů souvisejících se znehodnocováním půdy;
5.
je pevně přesvědčen o tom, že nesmírná rozmanitost typů půdy (320 typů a značný počet podskupin) vyžaduje kromě přístupů vycházejících z iniciativy na národní úrovni i evropskou strategii založenou na prevenci, povědomí občanů, informovanosti a stanovení rizikových oblastí s cílem zabývat se tímto problémem na evropské úrovni; vyzývá členské státy bez právních předpisů na ochranu půdy, aby za její ochranu přijaly odpovědnost a aby vzaly v úvahu i odpovědnost majitelů půdy; domnívá se, že na vypracování cílů a plánů souvisejících s ochranou půdy se musí intenzivně podílet zejména regionální a místní státní orgány;
6.
zastává názor, že tematickou strategii je třeba posílit ve všech členských státech a že se její uskutečnění značně urychlí, pokud bude doplněna o opatření s finanční pomocí udělenou v rámci dostupných rozpočtových prostředků regionům, na něž se vztahuje politika soudržnosti;
7.
konstatuje, že půda je společným zdrojem; zdůrazňuje, že na rozdíl od vody, ovzduší a biologické rozmanitosti, pro něž existují specifické právní předpisy Společenství, pro půdu, jež má rozhodující význam pro dlouhodobou a udržitelnou výrobu potravin, krmiv, vláknitých materiálů a stále více také pro produkci biomasy, žádné specifické právní předpisy Společenství neexistují;
8.
zdůrazňuje, že v souladu se zásadami lepší tvorby právních předpisů je rámcová směrnice EU zcela opodstatněná vzhledem k tomu, že hodnocení platných právních předpisů EU, které by měly být nejprve doplněny, a hodnocení možností volby založených na předávání know-how dokládají, že v oblasti právních předpisů pro ochranu půdy přetrvávají nedostatky;
9.
žádá, aby se zvážilo vypracování nových evropských předpisů, bude-li to nadále pokládáno za nutné, ale pouze na základě těchto opatření, a aby v tom případě byly stanoveny závazné normy pro zlepšení situace;
10.
souhlasí s Komisí v tom, že je třeba přijmout rámcovou směrnici o ochraně půdy, protože půda má významnou roli při řešení mezinárodních úkolů, jako je úbytek produktivity půdy, ekosystémových služeb a biologické rozmanitosti v důsledku odlesňování, zhoršování kvality vod, tvorba stepí, pokračující eroze půdy, opakované záplavy a sesuvy půdy, a při zabezpečování dostatečné a bezpečné produkce potravin;
11.
je přesvědčen, že rámcová směrnice je přiměřeným opatřením na ochranu půdy, náležitě přihlíží k zásadě subsidiarity (čl. 5 odst. 2 Smlouvy o ES), podléhá proporcionalitě (čl. 5 odst. 3 Smlouvy o ES) a umožní členským státům, které tak dosud neučinily, vytvořit politiky týkající se půdy, aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže; je přesvědčen, že by rámcová směrnice měla uznat stávající vnitrostátní právní předpisy a právní předpisy Společenství a neměla by zbytečně zvýšit administrativní zátěž kladenou na členské státy, regionální a místní orgány a na vlastníky pozemků;
12.
poukazuje na to, že se musí zohlednit vysoký stupeň rozmanitosti půdy, regionálně diferencované problémové oblasti a stávající vnitrostátní návrhy týkající se ochrany půdy tím, že se zajistí, aby byl členským státům ponechán značný stupeň flexibility při navrhování legislativních rámců; zdůrazňuje, že půda je oblastí politik, která – vzhledem ke své velké rozmanitosti – vyžaduje řešení šitá na míru, jež je třeba vytvářet na místních a regionálních úrovních;
13.
soudí, že je třeba jasně vymezit hranice mezi touto směrnicí a ostatními evropskými právními normami, které se týkají ochrany půdy, aby se v oblasti právních předpisů předešlo zdvojování;
Součinnost s dalšími politikami Společenství
14.
navrhuje provést podrobné hodnocení a analýzu již platných směrnic Evropské unie, jako je např. směrnice o podzemních vodách a směrnice o dusičnanech, a určit, do jaké míry členské státy splňují pravidla pro podmíněnost (cross-compliance) vztahující se na zemědělce; domnívá se, že na základě této analýzy mohou být případně vypracována závazná opatření na podporu kvality půdy; konstatuje, že na základě této analýzy bude také možné předávat informace v rámci EU s cílem zlepšit kvalitu půdy;
15.
vyzývá Komisi, aby v členských státech kontrolovala provádění příslušných ustanovení o ochraně půdy v dalších právních předpisech Společenství týkajících se ovzduší, vody, odpadu, změny klimatu, biologické rozmanitosti, desertifikace, zemědělství, energií, produktů, průmyslu, dopravy a regionálního rozvoje a aby do konce roku 2008 předložila Evropskému parlamentu zprávu o tom, jak mohou být tyto právní předpisy lépe využívány pro zvýšenou ochranu půdy;
16.
sdílí názor Komise, že v mnoha regionech Evropy je třeba stav půdy zlepšit, domnívá se však, že Komise musí vynaložit další úsilí pro zajištění koherence platných právních předpisů;
17.
zdůrazňuje nutnost vyvarovat se překrývání, rozporů a nekonzistence se stávajícími předpisy EU;
18.
podporuje činnost Komise, jejímž cílem je přezkum směrnice o kalech z čistíren odpadních vod a směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění, a posouzení možné součinnosti mezi opatřeními zaměřenými na ochranu půdy a opatřeními, která jsou začleněna mimo jiné v rámcové směrnici o vodě, a časový plán těchto činností; dále vyzývá Komisi, aby posoudila možnou součinnost se směrnicí o odpadech;
19.
znovu vyzývá Komisi k tomu, aby co nejdříve připravila směrnici o řádném nakládání s bioodpady s cílem snížit množství biodpadů, které jsou ukládány na skládkách nebo spalovány, a podporovat místo toho výrobu kompostu a bioplynu; poukazuje na to, že kompost a vedlejší produkty vznikající při výrobě bioplynu, které mají vhodnou kvalitu, mohou ve velké míře podpořit zachování a zvyšování organické hmoty v půdě;
Změna klimatu
20.
uznává, že změna ve využití půdy může mít za následek zvýšení sekvestrace uhlíku nebo zvýšení emisí skleníkových plynů, a to například v případě odlesňování, odvodňování rašelinišť způsobeného nevhodnou rostlinnou nebo vodní meliorací, zorávání trvalých travnatých porostů nebo při nevhodném zorávání svahů; uznává, že nejen využití půdy má velký dopad na změnu klimatu, ale také že samotná změna klimatu může vyústit v závažnou degradaci nebo erozi půdy;
21.
uznává, že změna klimatu může mít prostřednictvím změn teplot a srážek velký dopad na biogeochemické cykly v půdě, které ovlivňují její úrodnost; uznává rovněž, že při měnícím se klimatu je třeba věnovat větší pozornost zejména změnám v půdních živinách a vodní rovnováze a jejich vlivu na produkci potravin, přenos živin a znečišťujících látek a dostupnost půdní vody;
22.
vyzývá Komisi, aby zvážila opatření ohledně úbytku uhlíku, včetně například společné minimální daně; tyto daně musí být vybírány na vnitrostátní úrovni a výtěžek musí být použit na řešení problému znečištění, za které byla daň uložena, například pro rozvoj systémů více využívajících sekvestraci uhlíku;
23.
naléhavě vyzývá Radu a Komisi, aby při svých jednáních o režimu pro období po roce 2012 v rámci UNFCCC zohlednily významnou roli politik týkajících se půdy, kterou mají tyto politiky jak při zmírňování změny klimatu, tak při přizpůsobování se jejím dopadům;
24.
vyzývá Komisi, aby podpořila další výzkum zaměřený na úlohu půdy při zvyšování množství zadržované vody v boji proti snižování hladiny podzemních vod, při zmírňování změny klimatu a při přizpůsobování se této změně, a aby určila možné osvědčené postupy pro přijímání opatření, která by zvýšila sekvestraci uhlíku v půdě, a aby Evropskému parlamentu předložila zprávu do konce roku 2009, kdy už budou známy některé výsledky probíhající studie Komise;
Zemědělství
25.
konstatuje, že produktivní zemědělská půda je stale vzácnějším globálním zdrojem, což si žádá udržitelné zemědělské postupy, které zachovají cenné vlastnosti půdy;
26.
uznává, že neudržitelné zemědělské postupy mohou mít závažné negativní dopady na půdní a podzemní vody kvůli nedostatečné ochraně citlivé biogeochemické rovnováhy a biologické rozmanitosti půdy;
27.
poukazuje na to, že zemědělství a lesnictví má rozhodující úlohu při zachování kvality půdy a její revitalizaci a že pracovníci v zemědělství a lesnictví mají sami velký zájem na zachování dobrého stavu jejich půdy jakožto výrobní základny; poukazuje na to, že je nutno zabránit trvalému zakrytí půdy s vysokou ekologickou nebo produktivní hodnotou, která je v důsledku urbanizace a výstavby infrastruktury překrývána umělými povrchy, a to zejména v povodí řek, na úrodných orných půdách nebo v pobřežních oblastech; požaduje, aby všechny veřejné orgány – od místní úrovně až po úroveň Společenství – věnovaly zvláštní pozornost především pobřežním oblastem, které jsou z důvodu lidské činnosti pod silným tlakem;
28.
vyzývá Komisi, aby stanovila priority, jak se má evropská půda využívat, aby byla co nejlépe chráněna a aby se vytvořil základ pro vysokou úroveň biologické rozmanitosti a sekvestrace uhlíku; kromě sekvestrace v půdě by v těchto prioritách měly být zahrnuty lesy, větrolamy a v neposlední řadě agrolesnictví;
29.
znovu vyzývá Komisi, aby vytvořila katalog zemědělských postupů a jejich různých účinků na půdu, tak aby mohly být podporovány osvědčené agrotechnické postupy, které jsou v souladu s charakteristickými rysy zemědělství a jeho přínosy pro půdu a životní prostředí celkově;
30.
vyzývá Komisi, aby podporovala ukázkové případy udržitelných zemědělských postupů zaměřených na ochranu půdy;
Biologická rozmanitost
31.
považuje za klíčové, aby byla uplatňována zásada obezřetnosti a aby se zajistilo řádné dodržování šestého akčního programu pro životní prostředí a právních předpisů EU v této oblasti, jako jsou směrnice o stanovištích, ptácích a rámcová směrnice o vodě; dále je přesvědčen, že by se politiky Společenství měly v případě nutnosti revidovat, tak aby se lépe předcházelo úbytku biologické rozmanitosti;
Výzkum
32.
vyzývá Komisi, aby podporovala další výzkum zaměřený na úlohu půdy při ochraně biologické rozmanitosti a rozmanitosti půdy v oblastech procesů, které jsou základem funkcí půdy, prostorových a časových změn v půdních procesech, ekologických, ekonomických a sociálních sil, které vyvolávají rizika, jimž je půda vystavena, faktorů, které ovlivňují ekologické služby půdy, a provozních postupů a technologií ochrany a obnovy půdy. První kroky tímto směrem jsou uvedeny v sedmém rámcovém programu (2007–2013) Rozhodnutí Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1).
, který obsahuje výzkum funkcí půdy jako součást prioritních oblastí "životní prostředí" a "potraviny, zemědělství a biotechnologie";
Desertifikace a tvorba stepí
33.
domnívá se, že zhoršující se proces desertifikace a tvorby stepí, který postihuje různé regiony Unie, je důsledkem výrazného antropogenního tlaku způsobeného odlesňováním rozlehlých oblastí a nadměrným vysoušením travnatých porostů a že jeho socioekonomické důsledky a dopad na přírodní prostředí si některé orgány Společenství ještě odpovídajícím způsobem neuvědomují nebo jim dostatečně nevěnují pozornost; uznává, že je proto třeba v rámci Společenství zvýšit rozsah výzkumu a informovanosti;
34.
poukazuje v této souvislosti na skutečnost, že ve 14 členských státech dochází k desertifikaci, a že ačkoli zbývajících 13 členských států není tímto problémem přímo postiženo, čelí na regionální a místní úrovni ekologickým jevům, jako je eroze a zasolování půdy;
35.
domnívá se, že rámcová směrnice podstatně zlepší provádění Úmluvy OSN o boji proti desertifikaci a podpoří úsilí zaměřené na prevenci a zmírnění desertifikace a tvorby stepí v zemích Evropské unie, které jimi byly postiženy; je přesvědčen, že informace a odborné znalosti získané v souvislosti s tematickou strategií pro ochranu půdy by se měly předávat zemím třetího světa, které jsou desertifikací postiženy;
36.
naléhavě vyzývá Komisi, aby předložila sdělení o desertifikaci a tvorbě stepí nejprve v EU a pak v celosvětovém měřítku, které bude obsahovat přesný popis zasažených regionů nebo regionů, u kterých jsou proces desertifikace a tvorba stepí pravděpodobné, s podrobnou analýzou příčin a společensko-hospodářských důsledků pro tyto regiony a které určí vhodná opatření Společenství přispívající k omezení negativních důsledků těchto procesů;
Kontaminace
37.
domnívá se, že zabránit kontaminaci půdy je velmi důležité z hlediska zachování správných fyzických a chemických vlastností půdy a její kvality a zajištění ochrany dalších prvků přírodního prostředí, a vyzývá proto Komisi, aby zajistila, že stávající i budoucí právní předpisy Společenství budou tento cíl dodržovat;
38.
je přesvědčen o tom, že pro identifikaci kontaminovaných oblastí je zapotřebí systematického přístupu založeného na objektivních parametrech monitorování a společném seznamu znečišťujících činností, prostřednictvím kterého by se shromažďovaly nezbytné informace a vytvářely databáze potřebné pro řešení důsledků kontaminace půdy a který by dal hospodářským subjektům signál, aby přijaly preventivní opatření zamezující další kontaminaci v budoucnosti;
39.
zdůrazňuje, že postup identifikace kontaminované půdy musí být spojen s požadavkem předpokládaného rizika, aby se dosáhlo vhodného a přiměřeného řešení problému (přístup vycházející z rizik);
40.
zdůrazňuje, že kromě různých sanačních postupů, jako jsou například dekontaminace a stabilizace, by měly být zahrnuty rovněž další možnosti, například vhodná ochranná a omezující opatření nebo využití přírodních procesů, které omezují znečištění;
41.
podporuje záměr Komise zvyšovat informovanost veřejnosti o kontaminovaných lokalitách nebo lokalitách, které mohou být kontaminací ohroženy, a transparentnost transakcí s těmito pozemky na základě místních plánů územního rozvoje, zejména zavedením zpráv o stavu půdy, a to především v případě lokalit, kde byly nebo jsou prováděny činnosti, jež mohou způsobit kontaminaci půdy;
42.
vítá vytvoření celoevropské platformy pro výměnu informací mezi členskými státy, neboť podporuje předávání know-how a může otevřít cestu součinnosti; naléhavě vyzývá k tomu, aby se při dobrovolném vytváření takové platformy jakožto součásti strategie EU pro ochranu půdy usilovalo s ohledem na náklady o pragmatický přístup zohledňující systémy existující v členských státech;
43.
zdůrazňuje, že požadavky ohledně podávání zpráv a dokumentace stanovené rámcovou směrnicí se musí omezit na to, co je nezbytně nutné, aby nadměrně nezatěžovaly městské, místní a regionální samosprávy; zejména je třeba, aby byly členské státy schopny používat vlastní systém podávání zpráv;
Sledování, dopady přírodních katastrof, odborná příprava a vzdělávání
44.
vyzývá Komisi, aby zajistila, že se ochrana půdy a její vazby na změnu klimatu, biologickou rozmanitost, odlesňování, odvodňování půdy, desertifikaci, tvorbu stepí, pokles hladiny podzemních vod, acidifikaci, erozi a zvýšená rizika v důsledku přírodních a člověkem způsobených katastrof budou prioritně řešit v rámci globálního sledování životního prostředí a bezpečnosti (GMES) a iniciativy INSPIRE;
45.
vyzývá Komisi, aby podporovala další výzkum v oblasti zvýšeného rizika povodní a sesuvů půdy v důsledku stavebního zakrytí a poklesu půdy a v oblasti závažných dopadů povodní, sesuvů půdy a seismické činnosti v důsledku zvyšující se hustoty obyvatel a činností v pobřežních oblastech, v oblastech povodí, v okolí sopek a v oblastech, kde se nachází významní emitoři CO2 a SO2, a aby určila osvědčené postupy řešení těchto zvýšených rizik;
46.
vyzývá Komisi, aby iniciovala předávání know-how o osvědčených postupech týkajících se právních předpisů pro ochranu půdy a aby s cílem podpořit toto předávání vytvořila systémy pobídek;
47.
vyzývá Komisi, aby hledala systematičtější způsoby, jak v rámci EU zlepšit školení a vzdělávání v oblasti klasifikace půdy, odebírání vzorků, monitorování a možných osvědčených postupů při ochraně půdy, výměny informací a osvědčených postupů, prohlubování znalostí o významu a nezbytnosti ochrany půdy, a rovněž propagace osvědčených agrotechnických postupů v zemědělství zaměřených na obnovu produktivní funkce půdy;
o
o o
48.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
