14. 2. 2011 SPOLEČNÝ NÁVRH USNESENÍ předložený v souladu s čl. 110 odst. 4 jednacího řádu
a nahrazující návrhy usnesení předložené skupinami:
S&D ( B7‑0114/2011 )
Verts/ALE ( B7‑0115/2011 )
ALDE ( B7‑0116/2011 )
PPE ( B7‑0117/2011 )
GUE/NGL ( B7‑0118/2011 )
ECR ( B7‑0119/2011 )
o rostoucích cenách potravin
Mairead McGuinness
,
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
,
Artur Zasada
za skupinu PPE
Hannes Swoboda
,
Luis Manuel Capoulas Santos
,
Kader Arif
,
Stéphane Le Foll
za skupinu S&D
George Lyon
,
Britta Reimers
za skupinu ALDE
José Bové
,
Keith Taylor
,
Yannick Jadot
,
Catherine Grèze
,
Martin Häusling
,
Bart Staes
za skupinu Verts/ALE
Nirj Deva
,
James Nicholson
,
Janusz Wojciechowski
za skupinu ECR
Alfreds Rubiks
,
Patrick Le Hyaric
,
Willy Meyer
,
Eva-Britt Svensson
,
Jiří Maštálka
,
Gabriele Zimmer
za skupinu GUE/NGL
PE459.646v01-00 } PE459.647v01-00 } PE459.648v01-00 } PE459.649v01-00 } PE459.650v01-00 } PE459.651v01-00 } RC1 Usnesení Evropského parlamentu o rostoucích cenách potravin
Evropský parlament ,
– s ohledem na článek 33 Smlouvy o ES,
– s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2011 o uznání zemědělství jako strategického odvětví v souvislosti se zajišťováním potravin Přijaté texty, P7_TA-PROV(2011)0006 .
,
– s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech pro zemědělce: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě Přijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0302 .
,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. července 2010 o budoucnosti společné zemědělské politiky po roce 2013 Přijaté texty, P7_TA-PROV(2010)0286 .
,
– s ohledem na své usnesení ze dne 5. května 2010 o zemědělství EU a změně klimatu Přijaté texty, P7_TA(2010)0131 .
,
– s ohledem na své usnesení ze dne 26. března 2009 o cenách potravin v Evropě Přijaté texty, P6_TA(2009)0191 .
,
– s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (KOM(2008)450),
– s ohledem na osm doporučení skupině G20, která dne 29. ledna 2011 zveřejnil zvláštní zpravodaj OSN pro právo na potraviny,
– s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. února 2011 o řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin (KOM(2011)25),
– s ohledem na Maputské prohlášení o zemědělství a zajištění potravin podepsané v roce 2003, v němž se vlády afrických zemí zavázaly, že minimálně 10 % svých ročních vnitrostátních rozpočtových prostředků věnují na zemědělství,
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že ceny potravin po sedm měsíců na přelomu let 2010 a 2011 nepřetržitě rostly a dosáhly nejvyšší úrovně od roku 1990, kdy Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) začala sledovat ceny potravin; vzhledem k tomu, že rostoucí ceny komodit se staly destabilizačním faktorem ve světovém hospodářství a vyvolaly demonstrace a nepokoje v řadě rozvojových zemí, nejaktuálněji v Alžírsku, Tunisku a Egyptě,
B. vzhledem k tomu, že organizace FAO odhaduje, že v roce 2010 trpělo ve světě podvýživou až 925 milionů lidí a že kvůli rostoucím cenám potravin spojeným s nepředvídatelným nedostatečným zásobováním se toto číslo může ještě zvýšit; vzhledem k tomu, že 29 zemí světa se potýká s potížemi při zajišťování potravin a potřebují vnější potravinovou pomoc,
C. vzhledem k tomu, že nedávné kolísání cen potravin a komodit vyvolalo vážné obavy o fungování evropských a celosvětových dodavatelských řetězců; vzhledem k tomu, že růst cen potravin se nejcitelněji dotkl nejzranitelnějších skupin obyvatelstva a zemí, a to v rámci rozvinutých i rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že vysoké ceny potravin uvádějí miliony lidí do potravinové nejistoty, a ohrožují dlouhodobé zabezpečení potravin na celém světě; vzhledem k tomu, že podle FAO zajištění potravin zahrnuje právo na potraviny a přístup všech lidí ke zdravé výživě,
D. vzhledem k tomu, že v Evropské unii stále existuje chudoba a hlad; vzhledem k tomu, že 79 milionů lidí v EU stále žije pod hranicí chudoby (60 % průměrného příjmu v zemi, v níž daná osoba žije); vzhledem k tomu, že minulou zimu obdrželo 16 milionů občanů EU od charitativních organizací potravinovou pomoc; vzhledem k tomu, že zajišťování potravin je pro Evropu ústřední otázkou a vyžaduje koordinaci různých oblastí odvětvových politik na úrovni EU, konkrétně SZP, energetické politiky, výzkumu a rozvojové a obchodní politiky,
E. vzhledem k tomu, že celosvětový hospodářský útlum a rostoucí ceny potravin a paliv zhoršily potravinovou situaci v mnoha rozvojových zemích, zejména v těch nejméně rozvinutých, čímž byl částečně zmařen pokrok, jehož bylo v posledních deseti letech dosaženo při odstraňování chudoby,
Faktory přispívající k růstu cen potravin
F. vzhledem k tomu, že dostatečná světová produkce potravin může být pravidelně ohrožována řadou faktorů, jako je stále častější výskyt extrémních povětrnostních jevů (např. povodně a sucha) v důsledku změny klimatu, snižování zásob přírodních zdrojů a sílící poptávka rostoucí populace po potravinách, úzké propojení zásobování energií a zajišťování potravin na pozadí velmi malých světových zásob potravin, zvyšující se produkce biopaliv a výkrm dobytka obilovinami, rostoucí spekulace s potravinovými komoditami a stále větší závislost mnoha rozvojových zemí na dovozu potravin kvůli konfliktům nebo neúspěšným politikám v oblasti zajištění potravin,
G. vzhledem k tomu, že dopady změny klimatu na zemědělství, zejména pak pokles výnosů ze sklizní kvůli opakovanému nedostatku vody, obdobím sucha či naopak záplavám a sesuvům, vážně ohrožují zemědělskou činnost v EU a rozvojových zemích, přičemž EU ani rozvojové země nejsou v případě mnoha zemědělských komodit zdaleka soběstačné,
H. vzhledem k tomu, že kvůli tlaku na přírodní zdroje stojíme před problémem, jak produkovat více potravin z méně zdrojů, přičemž důraz je kladen na udržitelnou produkci; vzhledem k tomu, že posílení zemědělské produkce v rozvojových zemích zvýší odolnost a adaptabilitu vůči potravinovým šokům,
I . vzhledem k tomu, že nedávné kolísání cen vyvolalo obavy o fungování evropských a celosvětových dodavatelských řetězců potravin; vzhledem k tomu, že Komise ve svém sdělení „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ (KOM(2009)591) odhaluje závažné problémy v dodavatelském řetězci, jako např. zneužívání rozhodující kupní síly, nekalé smluvní praktiky (včetně pozdních plateb), jednostranné změny smluvních podmínek, platby poskytované předem za přístup k jednáním, omezený přístup na trh, nedostatek informací o utváření cen a rozdělování ziskových marží v rámci potravinového řetězce, které úzce souvisí se zvýšenou koncentrací ve vstupních, velkoobchodních a maloobchodních odvětvích; vzhledem k tomu, že při analýze cen potravin a jejich vývoje je nutno vzít v potaz celý dodavatelský řetězec; vzhledem k tomu, že potravinářství je roztříštěné a dodavatelský řetězec, který zahrnuje mnoho mezičlánků, je dlouhý a velmi složitý,
Kolísání cen, příjmy zemědělců a pomoc rozvojovým zemím
J. vzhledem k tomu, že na celosvětových trzích může docházet ještě k výraznějším a soustavnějším výkyvům cen komodit; vzhledem k tomu, že vyšší ceny potravin neznamenají automaticky vyšší příjmy zemědělců, zejména kvůli rychlému růstu jejich nákladů a zvyšujícím se rozdílům mezi cenami producentů a spotřebitelů; vzhledem k tomu, že podíl příjmů zemědělců na příjmech potravinového řetězce se značně zmenšil, zatímco zisky zpracovatelů a maloobchodníků neustále rostou; vzhledem k tomu, že spotřebitelské ceny vzrostly; vzhledem k tomu, že přinejmenším 30 % všech potravin vyprodukovaných na celém světě končí v některé z etap potravinového řetězce jako odpad,
K. vzhledem k tomu, že za posledních třicet let dramaticky poklesl podíl pomoci určený na zemědělství a rozvoj venkova v rozvojových zemích; vzhledem k tomu, že investice do udržitelných systémů zabezpečování potravin v rozvojových zemích klesly, jelikož prioritou se stala výroba orientovaná na vývoz, což dále oslabuje místní možnosti produkovat a distribuovat dostatek potravin za přiměřené ceny; vzhledem k tomu, že mnoho rozvojových zemí nevyužívá potenciálu, který mají pro produkci potravin; vzhledem k tomu, že jednou ze závažných překážek pro zvýšení zemědělské produkce v rozvojových zemích je to, že drobní zemědělci často nemají přístup k mikroúvěrům na investice, což je někdy zapříčiněno skutečností, že nejsou vlastníky půdy,
L. vzhledem k tomu, že mezinárodní společnosti skoupily hlavně v rozvojových zemích velké výměry půdy, a to často bez souhlasu jejich majitelů; vzhledem k tomu, že tato půda není vždy využívána k produkci potravin, ale lze na ní produkovat vývozní komodity, například dřevo; vzhledem k tomu, že tento vývoj ohrožuje potenciál rozvojových zemí pro produkci potravin,
Nutnost zlepšit zajišťování potravin
1. potvrzuje, že globální zajišťování potravin je pro EU a rozvojové země nanejvýš naléhavou otázkou, a požaduje, aby se okamžitě a soustavně začala přijímat opatření k zajištění dodávek potravin pro občany EU i na celém světě; zdůrazňuje, že potraviny by měly být spotřebitelům dostupné za rozumné ceny a zároveň by měla být zemědělcům zajištěna odpovídající životní úroveň;
2. zdůrazňuje, že právo na potraviny je základním lidským právem a že je naplněno tehdy, když jsou všem lidem za všech okolností fyzicky a ekonomicky dostupné vhodné, zdravotně nezávadné a výživné potraviny, které uspokojí jejich stravovací potřeby a preference a umožní jim vést aktivní a zdravý život;
3. zdůrazňuje, že silné a udržitelné zemědělství v celé EU a prosperující a udržitelné venkovské prostředí, zajišťované silnou SZP, jsou klíčovými podmínkami pro zajištění potravin; zdůrazňuje význam SZP jakožto prostředku k zajištění produkce potravin v EU;
4. potvrzuje, že EU je povinna zabezpečit pro své občany potraviny a že v tomto ohledu má zásadní význam zachování zemědělské činnosti v EU; upozorňuje na pokles příjmů zemědělských podniků v EU způsobený rostoucími náklady na produkci a kolísáním cen, což omezuje možnosti zemědělců na zachování produkce; upozorňuje na náklady, které musí evropští zemědělci nést, aby plnili normy v oblasti bezpečnosti potravin, životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a pracovních podmínek, které patří k nejpřísnějším na světě; zdůrazňuje, že zemědělci musí za tyto dodatečné náklady a za to, že společnosti poskytují veřejné statky, obdržet kompenzace;
Výzvy spojené se změnou klimatu
5. je si vědom, jak velkou výzvu představuje pro zajištění dodávek potravin změna klimatu, především kvůli častějším a závažnějším klimatickým jevům, jako jsou sucha, záplavy, požáry a bouře, které snižují přírodní zdroje a výnosy ze zemědělské produkce; je znepokojen jednostrannými opatřeními, která přijaly země či regiony zasažené klimatickými jevy, a řetězovou reakcí, kterou tato opatření vyvolala na světových trzích; vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala, jak členské státy uplatňují právní předpisy související se změnou klimatu, a aby zvážila zavedení nových opatření v zájmu přizpůsobení se těmto novým výzvám; zdůrazňuje, že musíme bezodkladně přijmout opatření na zmírnění důsledků změny klimatu a adaptační opatření s cílem zajistit udržitelnější životní prostředí a hospodářství; důrazně vyzývá členské státy, aby vypracovaly náležitá opatření v oblasti prevence a řešení rizik s cílem omezit nepříznivé důsledky přírodních katastrof pro zemědělskou produkci;
6. žádá, aby EU a rozvojové země koordinovaly svou činnost v souvislosti se změnou klimatu a aby lépe v této oblasti spolupracovaly, zejména při přenosu technologií a posilování akceschopnosti; zdůrazňuje, že do všech příslušných politik EU, včetně politiky rozvojové spolupráce, je třeba zapracovat boj proti změně klimatu a že by se odborná příprava měla v souladu se závěry Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD) zaměřit na přizpůsobení se změně klimatu a správné postupy při obhospodařování půdy, jako jsou správa půdy a vodních zdrojů, s cílem zabránit úbytku zemědělské půdy v důsledku eroze půdy nebo zasolování;
Lepší rozvojová pomoc
7. poukazuje na to, že zemědělství je ve většině rozvojových zemích klíčovým odvětvím a je vysoce závislé na primárních komoditách, které jsou obzvláště citlivé na výkyvy cen;
8. vyzývá EU, aby podpořila rozvoj venkova, zvyšování investic do zemědělské výroby a zabezpečení potravin a aby se zejména soustředila na naléhavé potřeby hladovějících, drobnou zemědělskou výrobu a programy sociální ochrany; upozorňuje na to, že je důležitě zlepšit zemědělství v rozvojových zemích a vyčlenit přiměřený podíl zahraniční rozvojové pomoci EU na zemědělskou výrobu; lituje, že od osmdesátých let minulého století dramaticky poklesla výše rozvojové pomoci určené na zemědělství, a vítá skutečnost, že se uznává, že je třeba tento trend zvrátit;
9. vyzývá Komisi, aby se v rámci cílené, odpovědné, účinné a transparentně řízené rozvojové pomoci přednostně zaměřovala na zemědělství, a to včetně pomoci poskytované zemědělcům, pokud jde o přístup na trhy; vyzývá k výraznému zvýšení objemu rozvojové pomoci určené na zemědělství, k investicím do odborné přípravy, do zlepšení poskytování služeb a decentralizovaného výzkumu zemědělství v rozvojových zemích tak, aby zemědělci měli k dispozici udržitelné metody produkce, které budou účinnější a současně šetrné k životnímu prostředí a jež jim navíc díky náležité státní podpoře, například přístupu k půjčkám, mikroúvěrům a osivu, umožní dlouhodobě zabezpečovat dodávky potravin;
10. vyzývá země EU a rozvojové země, aby podporovaly vlastnictví půdy jako nástroj pro omezování chudoby a zabezpečení dodávek potravin tím, že budou posílena vlastnická práva a zemědělci, malé podniky a místní komunity budou moci snáze získávat mikroúvěry; zdůrazňuje zásadní význam nových investic do zvýšení kapacit drobných zemědělců, technologií pro úspornější hospodaření s vodou a obnovu živin v půdě;
11. poukazuje na to, že je v rozvojových zemích nutné zavést lepší metody zemědělské výroby, včetně nízkonákladových technologií, zajistit zemědělský výzkum a posílit produktivitu za účelem podpory udržitelného zemědělství i a zmírnění negativních následků nedostatečného zajištění potravin;
12. poukazuje na to, že humanitární potravinová pomoc by měla odpovídat potřebám, problémům a strukturálním omezením v rozvojových zemích; v tomto ohledu zdůrazňuje, že je důležité, aby potravinová pomoc zohlednila místní výrobní, distribuční, dopravní a marketingové kapacity zemí, které přispívají k vybudování základů pro jejich dlouhodobé zajištění potravinami;
Příjmy producentů a jejich přístup ke vstupům
13. konstatuje, že mezi faktory nejvíce ovlivňující mechanismus promítání cen a rozdíly mezi výrobními a spotřebitelskými cenami patří: zvyšující se koncentrace v rámci celého zásobovacího řetězce, stupeň zpracování produktu, nárůsty cen spojené s jinými vnějšími nákladovými faktory a spekulace na trhu se zemědělskými komoditami;
14. konstatuje, že vstupní zemědělské náklady rostou rychleji než ceny zemědělských komodit; vyjadřuje obavy na tím, že tento vývoj by mohl vést ke snížení zemědělské produkce, což by zhoršilo potravinovou krizi v EU i ve světě; zdůrazňuje, že koncentrace na trzích se vstupy velmi vážně ohrožuje udržitelnost zemědělské produkce a zvyšuje závislost na omezeném počtu společností při nákupu osiv a specializovaných hnojiv; žádá Komisi, aby s ohledem na stále častější slučování dodavatelů zajistila, aby v odvětví vstupů existoval svobodně fungující trh, což přispěje k zajištění potravin;
15. vyjadřuje své znepokojení nad nízkými příjmy zemědělských podniků v EU; potvrzuje, že nižší příjmy v důsledku rostoucích výrobních nákladů a výkyvů cen omezují možnosti farmářů zachovat produkci, což vede k tomu, že zemědělci nemohou těžit ze zvýšených cen potravin; domnívá se, že pokud se tyto problémy nebudou dostatečně řešit, budou ohroženy dodávky potravin;
Produkce potravin a energie
16. připomíná, že zabezpečení dodávek energií a zajišťování potravin jsou velmi úzce propojeny; uznává, že energetické náklady jsou klíčovým faktorem určujícím míru ziskovosti zemědělství, jež je převážně závislé na ropě; podporuje opatření, jež zemědělce motivují k vyšší energetické účinnosti a k využívání alternativních zdrojů energie;
17. zastává však názor, že zvýšené úsilí o rozvoj obnovitelných zdrojů energie a o dosažení cílů pro rok 2020 musí zohledňovat dopady na produkci potravin a zásobování potravinami; zdůrazňuje křehkou rovnováhu mezi řešeními potravinového a palivového problému;
Výzkum
18. zdůrazňuje význam výzkumu financovaného z veřejných zdrojů, který slouží k zajištění potravin; požaduje, aby se investice do výzkumu nezaměřovaly pouze na nové technologie, ale i na komplexní systémy udržitelné zemědělské produkce sloužící k dlouhodobému potravinovému zajištění; zdůrazňuje v tomto ohledu průkopnickou úlohu, kterou by na tomto poli mohla hrát například technologická platforma EU na podporu výzkumu ekologického zemědělství;
Transparentnost na trzích s komoditami a opatření namířená proti spekulacím
19. vítá současnou snahu o zvýšení informovanosti o mechanismu tvorby cen potravinových komodit na mezinárodní úrovni (především pak iniciativu francouzského předsednictví ve skupině G 20 a 3. summitu ministrů zemědělství, který se konal v Berlíně); žádá Komisi, aby se pokusila lépe vyjasnit povahu veškerých faktorů, které mají vliv na krátkodobé a dlouhodobé výkyvy cen potravinových komodit, zejména míru interakce mezi veškerými formami spekulací a výkyvů cen zemědělských komodit a vazbu mezi trhy s energií a cenami potravin; domnívá se, že takováto důkladná ekonomická analýza stávajícího mechanismu tvorby cen potravin by tvůrcům politik EU umožnila přijmout informovaná a vhodná opatření, jejíchž cílem by bylo zmírnit dopady výkyvů cen potravin;
20. bere na vědomí nedávné sdělení Komise o výzvách v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin a vítá pozornost, jakou Komise tomuto tématu doposud věnovala; vyzývá Komisi, aby zajistila lepší a včasné předávání kvalitních údajů o vývoji na trzích, , které by zohledňovaly otázku narušení zásob; zdůrazňuje nicméně, že lepší informační systém sám o sobě neřeší problém kolísání na trzích; je přesvědčen, že je nezbytné k tomuto problému zaujmout rozhodnější přístup, zejména s ohledem na zvýšení transparentnosti na komoditních trzích; poukazuje na problémy, kterým čelí zemědělci v době extrémního kolísání trhu a cen; upozorňuje na obtíže, na něž narážejí zemědělci, když se snaží o plánování v době extrémního kolísání; naléhavě vyzývá Komisi, aby bezodkladně zavedla účinná a rázná opatření pro řešení kolísání na zemědělských trzích; vyjadřuje přesvědčení, že půjde o klíčový prvek k zajištění toho, aby zemědělská výroba v Evropské unii zůstala zachována;
21. zdůrazňuje, že nelze přijmout účinná opatření proti velkým výkyvům cen, aniž by se vytvořily příslušné úrovně intervenčních nebo strategických zásob; domnívá se proto, že v rámci budoucí SZP musí mít klíčovou úlohu mechanismy řízení trhu;
22. žádá větší transparentnost a rychlejší poskytování kvalitnějších informací o rezervách a zásobách potravinových komodit a tvorbě cen na mezinárodní úrovni, jak se požaduje v nedávném sdělení Komise o řešení výzev v oblasti komoditních trhů a v oblasti surovin; žádá Komisi, aby přijala nezbytná opatření s cílem bojovat proti nadměrným spekulacím na komoditních trzích; zdůrazňuje, že tyto kroky by měly být přijímány v rámci úsilí o regulaci finančních trhů na globální úrovni a na úrovni EU;
23. naléhavě vyzývá země G20, aby koordinovaly vytváření preventivních mechanismů bránících nadměrným výkyvům cen a aby usilovaly o vypracování předpisů, které by byly přímo určeny na překonání potravinové a zemědělské krize; vyzývá země G20, aby zajistily soulad předpisů vztahujících se na potravinářské a zemědělské komodity a aby navázaly spolupráci se zeměmi, které nejsou členy G20; žádá, aby řešení problému extrémního kolísání cen byla koordinována na mezinárodní úrovni; požaduje, aby se boj proti nekalým praktikám a manipulacím s cenami zemědělských komodit vedl na mezinárodní úrovni, protože jsou potenciální hrozbou pro globální zajišťování potravin; odsuzuje spekulativní operace s obecně potřebnými komoditami, zemědělskými surovinami a energií, které mají podíl na větším kolísání cen potravin a prohlubují celosvětovou potravinovou krizi; zdůrazňuje, že je nepřijatelné, aby jedni vydělávali na hladovění druhých, a žádá přijetí náležitých právních předpisů a vykonávání účinného dohledu na národní a mezinárodní úrovni s cílem zabránit, aby bylo kvůli spekulaci porušováno právo na potraviny;
24. vyzývá Komisi, aby v souvislosti s připravovanou revizí směrnice o trzích finančních nástrojů a směrnice o zneužívání trhu předložila vhodné návrhy na řešení problémů na trzích s potravinovými a zemědělskými komoditami;
25. v této souvislosti podporuje přezkum stávajících právních předpisů o finančních nástrojích, který by měl zajistit transparentnější obchodování; připomíná, že finanční nástroje by měly sloužit hospodářství a pomáhat zemědělské výrobě při překonávání krizí a klimatických událostí, přičemž by spekulace neměly ohrožovat jinak výkonné zemědělské podniky;
26. zdůrazňuje, že podle současných plánů má být Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) přisouzena významná úloha při vykonávání dohledu nad komoditními trhy; vyzývá Komisi, aby zvážila možnost udělit ESMA více pravomocí s cílem zabránit manipulacím a zneužívání komoditních trhů;
27. je zastáncem odvážnější iniciativy EU zaměřené na boj proti manipulování cen, například udělením mandátu regulačním orgánům a orgánům dohledu k zabránění škodlivým spekulacím; domnívá se, že komoditní deriváty se liší od ostatních finančních derivátů; požaduje, aby Komise zajistila, aby s deriváty potravinových komodit mohli obchodovat pokud možno pouze investoři, kteří mají přímou vazbu na zemědělské trhy;
28. je toho názoru, že by bylo přínosné vytvořit cílený celosvětový systém potravinových zásob (nouzových zásob na omezení hladu a zásob určených k regulaci cen komodit), který by v době prudkého nárůstu cen umožnil jednodušší obchodování ve světovém měřítku, zamezil stále přítomnému protekcionismu a zmírnil tlak na světové potravinové trhy;
Obchod
29. požaduje, aby vyjednavači EU začlenili do jednání v rámci organizace WTO neobchodní otázky, zejména pak ty, jejichž cílem dodržování rovnocenných norem v oblasti životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat, bezpečnosti a kvality potravin ze strany obchodních partnerů EU; znovu potvrzuje svou podporu tomu, aby byla na úrovni organizace WTO v brzké době uzavřena vyvážená dohoda, která představuje zásadní krok pro zajištění potravin v celosvětovém měřítku; připomíná v této souvislosti skutečnost, že nepřiměřené jednostranné překážky obchodu přispívají k neefektivnímu fungování celosvětových potravinových řetězců; vyzývá Komisi k zajištění toho, aby mezinárodní a dvoustranné obchodní dohody zaručily evropským zemědělcům udržitelnou budoucnost, zachování produkce potravin v EU a drobné zemědělské výroby a přístup k potravinám v celosvětovém měřítku;
30. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
