Poslanci podpořili návrh na budoucí rozdělení křesel v EP
Instituce
2007-10-11 - 15:37
Parlament dnes poměrem hlasů 378:154:109 přijal návrh na rozdělení křesel v Parlamentu po volbách v roce 2009. Poslanci současně vyzvali k revizi tohoto rozdělení na následující volební období 2014–2019. Během včerejší rozpravy se k této zprávě vyjádřili zástupci jednotlivých politických skupin v EP.
Parlament na dnešním zasedání přijal následující rozdělení křesel v Evropském parlamentu na volební období 2009–2014, jak jej navrhli zpravodajové Alain LAMASSOURE (EPP-ED, FR) a Adrian SEVERIN (PES, RO).
Členský stát
Nový počet křesel navržený na období 2009–2014
Německo
96
Francie
74
Spojené království
73
Itálie
72
Španělsko
54
Polsko
51
Rumunsko
33
Nizozemsko
26
Řecko
22
Portugalsko
22
Belgie
22
Česká republika
22
Maďarsko
22
Švédsko
20
Rakousko
19
Bulharsko
18
Dánsko
13
Slovensko
13
Finsko
13
Irsko
12
Litva
12
Lotyšsko
9
Slovinsko
8
Estonsko
6
Kypr
6
Lucembursko
6
Malta
6
EU - 27
750
Toto rozdělení odpovídá pravidlům stanoveným na zasedání Evropské rady v červnu 2007, která vyzvala Evropský parlament, aby do října t.r. přeložil příslušný návrh. Evropská rada upřesnila, že počet křesel v EP bude omezen na 750 a že žádný členský stát by neměl mít více 96 a méně než 6 křesel. Uvedl rovněž, že toto rozdělení by mělo dodržovat zásadu „degresivní proporcionality”.
Podle výboru pojem „degresivní proporcionalita” znamená, že členské státy s nejvyšším počtem obyvatel akceptují nižší počet křesel, než na jaký by měly mít vzhledem k jejich populaci nárok, a umožní tak lepší zastoupení členským státům s nižším počtem obyvatel. Podle rozhodnutí Evropské rady založili zpravodajové svůj návrh na údajích Eurostatu o počtu rezidentů v jednotlivých členských státech.
Revize křesel na volební období 2014–2019
Výbor pro ústavní záležitosti schválil návrh rozhodnutí Rady, poslanci však současně navrhli, aby bylo nové rozdělení s dostatečným předstihem před začátkem volebního období 2014–2019 revidováno, aby byl v EP zaveden objektivní a spravedlivý systém rozdělování, zohledněny demografické změny a aby se zabránilo tradičnímu „politickému smlouvání” mezi členskými státy.
Poslanci rovněž navrhli přezkoumat, zda by bylo technicky a politicky možné nahradit počet rezidentů (odhad jejich počtu každoročně zveřejňuje evropský statistický úřad) počtem evropských občanů.
Výbor se rozhodl při rozdělování nezohledňovat budoucí členské státy, jako Chorvatsko, aby nepředjímal další rozšíření. Navrhl nicméně, aby při každém novém přistoupení byl počet křesel dočasně zvýšen a aby bylo v takových případech povoleno přesáhnout horní hranici 750 křesel, podobně jako tomu bylo v případě Bulharska a Rumunska.
Podle platných pravidel, a jak je stanoveno v přístupových smlouvách Bulharska a Rumunska z roku 2005, měl počet poslanců EP činit 736. Návrh reformní smlouvy uvádí, že o novém složení EP rozhodne jednomyslně Evropská rada na základě návrhu Parlamentu a s jeho souhlasem. V přijaté zprávě vyzývají poslanci členské státy, aby tento návrh přijaly bezprostředně po vstupu nové smlouvy v platnost.
Co předcházelo návrhu? Pozadí a souvislosti
Na začátku volebního období činil počet poslanců v EP 732 a jejich rozdělení odpovídalo přístupovým smlouvám z roku 2003, na jejichž základě se uskutečnilo rozšíření EU o 10 nových členských států.
V návaznosti na přistoupení Bulharska a Rumunska v polovině volebního období se počet křesel dočasně zvýšil na 785, aby bylo možno pojmout poslance těchto dvou zemí (18 za Bulharsko a 35 za Rumunsko).
Stejný akt, který pozměňuje ustanovení Niceské smlouvy, stanoví počet křesel po roce 2009 na 736.
Na zasedání Evropské rady v červnu se však představitelé států a vlád rozhodli zvýšit tento počet na 750. V EP tedy bude potřeba přerozdělit 14 křesel. K tomuto počtu je však třeba doplnit další dvě křesla, neboť Německo ztratí 3 křesla, zatímco Malta jedno získá. Ve srovnání se stávajícím ustanovením tedy bude nutné přerozdělit celkem 16 křesel.
Evropská rada v této souvislosti vyzvala Evropský parlament, aby do října 2007 předložil návrh na přerozdělení svých křesel, který bude respektovat následující zásady:
– maximální počet křesel nesmí přesáhnout 750;
– maximální počet křesel pro jeden členský stát se snižuje z 99 na 96; (V současné době má v Evropském parlamentu 99 poslanců pouze Německo.)
– minimální počet křesel se zvyšuje z 5 na 6;
– nové rozdělení bude odpovídat zásadě „degresivní proporcionality”. (Mandát Evropské rady však nestanoví přesnou definici tohoto pojmu).
Zpravodajové předložili příslušnému parlamentnímu výboru návrh zprávy dne 10. září. Zpravodajové během debaty k této otázce vyložili svou metodologii a zdůraznili v této souvislosti, že „logika musí převažovat nad národními zájmy”.
První ze zpravodajů, Alain LAMASSOURE (EPP-ED, FR), poslance informoval o výsledcích hlasování ve výboru, který zprávu přijal 70 % svých hlasů. Parlament se teď musí vypořádat s požadavkem na přerozdělení 750 křesel podle principu degresivní proporcionality. Podle této zásady žádný stát nesmí získat více než 96 a méně než 6 křesel. EP musí rozhodnout o vymezení tohoto pojmu a zvolit vhodnou metodu, která by měla být uplatněna do budoucna..
Druhý zpravodaj, Adrian SEVERIN (PES, RO), zdůraznil, že předložená zpráva v mnohém zlepšuje praxi v rozdělování křesel v EP a rozdělení odpovídá demografickým údajům Eurostatu. Podle jeho názoru bude tento systém lépe reflektovat skutečnost, že EP je volen občany. Degresivní proporcionalita podle něj bere v úvahu velikost zemí i počet jejich obyvatel a nelze proto upřednostňovat návrhy ani velkých ani malých zemí.
Ingo FRIEDRICH (EPP-ED, DE) se domnívá, že zpráva nám poskytuje horní i dolní hranici. EU podle jeho názoru potřebuje rovnováhu mezi „proporcionalitou” a „degresivitou”. Německo je pak jediná země, která oproti Niceské smlouvě ztratí jedno křeslo. Žádný jiný členský stát o křesla nepřijde. Jeho skupina návrh zprávy podpoří, aby poskytla základ pro rozhodnutí Rady, a to bez ohledu na to, jak dopadne hlasování o kontroverzních pozměňovacích návrzích 2 a 3, které by podstatně změnily její obsah.
Richard CORBETT (PES, UK) uvedl, že jeho skupina návrh podpoří a doufá, že celé plénum jej přijme stejným poměrem hlasů, jakým byl přijat ve výboru. Přivítal metodu, kterou použili zpravodajové a podle níž žádný členský stát nedostane méně křesel, než kolik jí zaručuje Niceská smlouva, s výjimkou Německa. Vyjádřil rovněž překvapení nad postojem italské vlády. Všechny státy přijali princip degresivní proporcionality vycházející z počtu obyvatel, a měla by tak učinit i Itálie.
Andrew DUFF (ALDE, UK) uvedl, že jeho skupina také podporuje návrh zprávy. Mezivládní konference Parlament pověřila, aby přizpůsobil počet křesel požadavkům reformní smlouvy. Některé státy usilují o zlepšení svého postavení, ale jejich požadavky si podle jeho názoru vzájemně odporují. EP by měl do budoucna přezkoumat otázku rezidentů a voličů, ale tento problém vyžaduje více času, než kolik máme momentálně k dispozici.
Brian CROWLEY (UEN, UK) zdůraznil, že je normální, že členské státy se snaží zajistit si maximální počet křesel. Je proto třeba, abychom byli při uplatňování zásady degresivní proporcionality obezřetní a snažili se i nadále zajistit rovnováhu.
Johannes VOGGENHUBER (Greens/EFA, AT) uvedl, že jeho skupina s návrhem nesouhlasí, protože nezohledňuje počty občanů. „EP je zastoupením občanů, jinak není parlamentem” , zdůraznil.
Sylvia-Yvonne KAUFMANN (GUE/NGL, DE) uvedla, že ona osobně podporuje zprávu, protože návrh považuje za vyvážený. Domnívá se, že je založen na transparentním systému, zásadě plurality a solidarity. Je však rovněž toho názoru, že občané třetích zemí by měli mít také právo volit do Evropského parlamentu.
Bernard WOJCIECHOWSKI (IND/DEM, PL) vyjádřil názor, že solidarita je mýtus a nakonec vždy vyhrává nacionalismus. Polska se na rozdíl od jiných států princip degresivní proporcionality dotkne.
Luca ROMAGNOLI (ITS, IT) nevidí ve zprávě žádnou logiku a zpravodajové podle jeho názoru ignorují fakta, protože Itálie se podílela na budování Evropské unie již od počátku. Problém podle něj spočívá v tom, že nebyl správně zapracován princip evropského občanství.
Rozpravy se zúčastnil také český europoslanec Libor ROUČEK (PES, CZ), který uvedl, že „dnes a zítra budeme mít příležitost rozhodnout o budoucím složení Evropského parlamentu”. Zprávu považuje za kvalitní, vyváženou a zodpovědnou. Přináší podle jeho názoru „pragmatické řešení, které by mělo být bezproblémově přijato mezivládní konferencí”. Principy degresivní proporcionality a demografické velikosti považuje za spravedlivé a solidární. Domnívá se, že požadavky některých členských států na vyšší zastoupení jsou neoprávněné. Nepřijetí by představovalo návrat k Nice, což by znamenalo ztrátu pro všechny.
2007-10-10 Alain LAMASSOURE Evropská lidová strana (Křesťanští demokraté) a Evropští demokraté Francie Adrian SEVERIN Strana evropských socialistů Rumunsko
Postup: Podnět Rozprava: 10 .10. 2007 Hlasování: 11. 10. 2007
20071008IPR11353 Nejnovější přijaté texty - Zpráva o složení Evropského parlamentu
CS
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
