P6_TA(2006)0294
Konsolidace v odvětví finančních služeb
A6-0170/2006
Usnesení Evropského parlamentu o další konsolidaci v odvětví finančních služeb ( 2006/2081(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na pracovní dokument zaměstnanců Komise ze dne 26. října 2005 o přeshraniční konsolidaci v oblasti finančních služeb EU ( SEK(2005)1398 ),
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. října 2005 o investicích v oblasti finančních služeb uvnitř EU Úř. věst. C 293, 25.11.2005, s. 2.
,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. května
1999 nazvané "Provádění rámce pro finanční trhy: akční plán" (FSAP)
( KOM(1999)0232 ),
-
s ohledem na Bílou knihu Komise ze dne 1. prosince 2005 o politice finančních služeb na léta 2005–2010 ( KOM(2005)0629 ),
-
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dohledu nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1.
,
-
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/1/ES ze dne 9. března 2005 Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 9.
o zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby,
-
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2157/2001 ze dne 8. října 2001 o statutu evropské společnosti (SE) Úř. věst.
L 294, 10.11.2001, s. 1.
,
-
s ohledem na směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. června 2006, 2006/48/ES o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) Dosud nezveřejněná v Úředním věstníku.
(směrnice o kapitálových požadavcích) a 2006/49/ES o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) Dosud nezveřejněná v Úředním věstníku.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 28. dubna 2005 o současném stavu integrace na finančních trhzích EU Úř. věst. C 45 E, 23.2.2006, s. 140.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 21. listopadu 2002 o pravidlech obezřetnostního dohledu v Evropské unii Úř. věst. C 25 E, 29.1.2004, s. 394.
,
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru ( A6-0170/2006 ),
A.
vzhledem k tomu, že hospodářství EU se musí na světové i domácí úrovni vyrovnat s řadou problémů, jakými jsou např. silná hospodářská soutěž, stagnující hospodářský růst, stárnutí obyvatelstva a růst závazků spojených s výplatou důchodů,
B.
vzhledem k tomu, že cíl stability a spolehlivosti finančních trhů musí být stejně významný jako snaha o zmenšení překážek pro přeshraniční činnosti ve finanční oblasti,
C.
vzhledem k tomu, že silné, stabilní a efektivní finanční trhy a instituce jsou zásadním předpokladem ke splnění finančních potřeb různých hospodářských subjektů EU a k povzbuzení růstu a zaměstnanosti,
D.
vzhledem k tomu, že stabilní a konkurenceschopné odvětví finančních služeb těží z důvěry zákazníků, je-li založeno na vysokém stupni ochrany spotřebitele,
E.
vzhledem k tomu, že konsolidace vytváří potenciál pro úspory z rozsahu a ze specializace, pro součinnost a efektivnost nákladů a pokud je navíc spojena s další integrací trhů, může povzbudit růst a podpořit investice posílením likvidity a efektivnosti trhů,
F.
vzhledem k tomu, že úlohou tvůrců politik na úrovni EU i na úrovni vnitrostátní je vytvořit takový regulační rámec a rámec pro dohled, který oživí růst, zlepší konkurenceschopnost hospodářství EU, zaručí rovné podmínky, zajistí efektivní fungování trhu, integritu, transparentnost a stabilitu finančního systému a který poskytne ochranu majitelům vkladů, investorům a pojištěncům,
G.
vzhledem k tomu, že potřeby spotřebitelů a možnost volby z nabídky kvalitních produktů by měly být hlavním cílem každé politiky v této oblasti,
H.
vzhledem k tomu, že by měla být věnována patřičná pozornost názorům a spokojenosti zaměstnanců i zákazníků, kteří jsou důležitými činiteli ve finančních institucích podstupujících fúze a akvizice,
I.
vzhledem k tomu, že je nutno učinit přítrž neospravedlnitelným vnitrostátním praktikám a ochranářským a diskriminačním opatřením, protože přispívají k tříštění trhu a připravují spotřebitele o výhody konsolidace,
Obecné výhledy
1.
domnívá se, že konsolidace finančních trhů je důležitým tržním trendem – i když ne jediným – , který je reakcí na rostoucí míru hospodářské soutěže v EU i na světové úrovni;
2.
domnívá se, že konsolidace finančních trhů by neměla usilovat o dosažení určitého počtu finančních institucí a že musí být úměrná hospodářské soutěži na finančních trzích;
3.
konstatuje, že v případě finančních institucí zůstávají fúze a akvizice nejčastější strategií zaměřenou na růst; dále konstatuje, že v moderním hospodářství lze účinků konsolidace dosáhnout mnoha různými cestami, jako například vytvářením obchodních aliancí mezi institucemi, outsourcingem či insourcingem vnitřních operací, vnitřní spoluprácí a vytvářením společných infrastruktur s ostaními účastníky hospodářské soutěže (např. platební zúčtovací a vypořádací systémy);
4.
vítá pozitivní dopad eura a FSAP na integraci velkoobchodních finančních trhů, na transparentnost a likviditu trhu a na modernizaci a dotvoření finančního regulačního rámce EU, přestože se dosud neprojevily všechny důsledky zavedení jednotné měny pro integraci finančních trhů;
5.
konstatuje, že fúze, akvizice a restrukturalizace, které budou pravděpodobně mít pozitivní vliv na hospodářskou soutěž, jsou často vnímány negativně z důvodů obavy ze ztráty zaměstnání, ke které skutečně občas dochází, zvláště v některých oblastech;
6.
bere na vědomí intenzívní konsolidaci probíhající ve formě přeshraničních fúzí a akvizic v posledních 10 letech v nových členských státech; v této souvislosti rovněž připomíná význam zdravých a stabilních finančních systémů pro malé ekonomiky;
7.
připomíná, že konsolidace by neměla být politickým cílem sama o sobě, ale měla by přinést jednoznačný užitek ekonomice tím, že bude podporovat růst, podněcovat inovace, zajišťovat hospodářskou soutěž, zlepšovat přístup k financování, že umožní finančním institucím využívat součinnost a efektivnost nákladů a že spotřebitelům poskytne větší možnost volby a lepší kvalitu a zároveň zajistí patřičnou úroveň ochrany spotřebitele;
8.
žádá, aby se pozornost zaměřila na vlivy konsolidace ve finančním odvětví na zaměstnanost, a to prostřednictvím restrukturalizace vlastnictví a činností, především pak outsourcingu; naléhavě žádá zástupce odvětví, aby převzali veškerou sociální odpovědnost a učinili doprovodná opatření, která povedou k rekvalifikaci a zvýšení odbornosti zaměstnanců finančních institucí, což je v souladu s cíli lisabonské strategie, která usiluje o vybudování hospodářství více založeného na znalostech;
9.
domnívá se, že rozmanitost finančních institucí, která lépe odráží různorodost finančních potřeb korporací, malých a středních podniků a spotřebitelů, by měla být zachována a že právní předpisy ES by proto neměly upřednostňovat žádný typ obchodního modelu nebo podnikové struktury nebo žádný typ produktu před jiným;
10.
domnívá se, že struktura finančních služeb na úrovni EU by měla zajistit koexistnci rozmanitých struktur a velikostí, aby bylo možné připravit schopné a konkurenceschopné účastníky jak na mezinárodní úrovni, tak v blízkých sítích;
11.
domnívá se, že musí být zajištěna rozmanitost finančních produktů, aby se vyhovělo různým a měnícím se potřebám spotřebitelů;
Překážky přeshraniční konsolidace
12.
konstatuje, že v důsledku různých překážek je úroveň přeshraniční konsolidace ve finanční oblasti – a zejména v bankovnictví – často nižší než úroveň vnitřní konsolidace v EU; bere na vědomí překážky, které odhalil průzkum Komise;
13.
zdůrazňuje, že dosažení ekonomické součinnosti a efektivnosti nákladů vyplývajících z konsolidace by mělo být v rámci vnitřního trhu reálné a že by jim neměly stát v cestě neospravedlnitelné potíže, jako jsou daňové překážky a odlišné systémy dohledu; podporuje záměr Komise tyto potíže vyřešit; poukazuje na nesnáze, kterým čelí finanční instituce, jež chtějí dosáhnout efektivnosti nákladů a úspor z rozsahu a ze specializace prodejem identických produktů v jiných členských státech a vyzývá Komisi k dalšímu přezkoumání těchto nesnází;
14.
upozorňuje na to, že účastníci trhu by měli vzít v úvahu svou sociální odpovědnost při fúzích, akvizicích a restrukturalizacích; zdůrazňuje také, že v rámci procesu globalizace je jedinou cestou k získání důvěry občanů EU zlepšení sociálně tržní ekonomiky prostřednictvím většího počtu kvalitnějších pracovních míst;
15.
vyslovuje uznání významné roli, kterou při provádění obezřetnostního dohledu a při zajišťování řádného stavu a chodu finančních trhů a institucí na národní úrovni hrají vnitrostátní orgány dohledu;
16.
poukazuje na skutečnost, že odlišné vnitrostátní standardy a postupy v oblasti dohledu mohou snižovat efektivnost trhu, zvyšovat provozní náklady těch finančních institucí, které fungují ve více zemích, a tím utlumit pozitivní účinky jednotného finančního trhu a v konečném důsledku i přispět k jeho tříštění;
17.
je znepokojen tím, že finanční instituce, které se snaží rozvíjet své strategie na úrovni EU, často narážejí na nákladné a časově náročné postupy v oblasti regulace a dohledu a na odlišné požadavky ohledně podávání zpráv;
18.
domnívá se, že další sblížení standardů a postupů v oblasti dohledu by mohlo zmírnit některé z negativních účinků odlišných postupů v oblasti dohledu a zlepšit efektivnost fungování trhu; vítá pokrok, jehož dosáhl Evropský výbor orgánů bankovního dohledu, a podněcuje jej k další činnosti;
19.
vítá pokrok, kterého dosáhly výbory 3. úrovně – Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS), Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) a Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) – při zajišťování těsnějšího sbližování dohledu a podněcuje je k další činnosti;
20.
konstatuje, že integrace na velkoobchodních trzích byla téměř dokončena a že zejména integrace na peněžních trzích již výrazně pokročila a že oznamování růstu a poklesu úrokové sazby se rychle a správně odráží v tržních cenách;
21.
vyjadřuje politování nad tím, že některé daňové překážky, zejména DPH v rámci skupiny, nedostatek neutrality a také nedostatek právní jistoty při uplatňování DPH na finanční služby, snižují míru součinnosti a efektivnosti nákladů a často jim brání, a vyzývá Komisi, aby navrhla, jakým způsobem lze tyto překážky překonat;
22.
konstatuje, že nejen poplatky mezi společnostmi, ale také velké náklady na DPH bez nároku na odpočet v současnosti do značné míry omezují jakékoliv případné úspory z přeshraniční konsolidace;
23.
konstatuje, že současný daňový režim dividend v některých členských státech upřednostňuje výplatu domácích dividend před dividendami EU;
24.
domnívá se, že další integrace maloobchodních finančních trhů by měla spotřebitelům poskytnout větší výběr kvalitnějších produktů a měla by společnostem umožnit přeshraniční prodej jejich produktů, aniž by tím byla narušena hospodářská soutěž v rámci maloobchodních finančních trhů EU; vyzývá Komisi, aby předložila jasnou a stručnou strategii integrace maloobchodních finančních trhů;
25.
naléhá na Komisi a na zástupce odvětví finančních služeb, aby dále projednávali výhody a nevýhody tzv. dvacátého šestého režimu pro finanční služby, který mohou mobilní občané EU potřebovat ke svým činnostem v ostatních členských státech, aby se mohli obracet na poskytovatele služeb, které dobře znají, a aby se museli zabývat pouze jednoduchým obvyklým souborem pravidel; naléhá na Komisi, aby především stanovila právní základ, který zajistí ochranu spotřebitele na vysoké úrovni, a určila požadované složky harmonizace a vhodný systém dohledu;
26.
domnívá se, že pluralitní struktura evropského bankovního trhu je pro evropskou ekonomiku výhodou a neměla by být zpochybňována;
Systém regulace a dohledu
Struktura trhu
27.
konstatuje, že úrovně koncentrace trhu v určitých členských státech vzbuzují obavy ohledně struktury trhu, jednání a chování evropských bank a dalších finančních institucí;
28.
požaduje, aby koncentrace finančních trhů a institucí byla v souladu se Smlouvou o ES a s judikaturou Soudního dvora Evropských společenství podrobena pečlivé kontrole ze strany Komise a vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž;
29.
vyzývá Komisi, aby zajistila důsledné uplatňování příslušných právních předpisů ze strany členských států;
30.
žádá Komisi, aby přezkoumala důsledky konsolidace ve velkých regionálních finančních centrech ve vztahu k financování malých regionů a malých a středních podniků;
Dohled
31.
vítá v nedávné době přijatá opatření EU vztahující se k obezřetnostnímu dohledu, a zejména směrnici o kapitálových požadavcích, která podporuje zásadu kontroly země původu a významně mění stávající rámec dohledu, který v současnosti zahrnuje nová ustanovení o spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány, požadavky na zveřejňování ze strany dohlížitele a posílené pravomoci orgánu vykonávajícího dohled na konsolidovaném základě při potvrzování platnosti modelů měření rizik; domnívá se, že by tento krok měl být ve stávajících právních předpisech doplněn jasnou definicí a vyváženým rozdělením pravomocí a odpovědností mezi vnitrostátními orgány dohledu a orgány dohledu hostitelské země, aniž by byly dotčeny doložky o přezkumu, které jsou součástí směrnice;
32.
konstatuje, že transformace podnikové struktury některých významných finančních skupin EU, které jsou ochotné přijmout model SE, může mít závažné důsledky pro dotyčné orgány dohledu; vyzývá Komisi, aby sledovala situaci a přezkoumala, zda bude mít model SE nějaké důsledky pro struktury obezřetnostní stability a krizového řízení;
33.
vyzývá Komisi, aby ve svých návrzích řádně zohlednila obtíže, kterým čelí některé vnitrostátní orgány regulace při zasahování do trhů, pro které je typická silná přítomnost zahraničního kapitálu;
34.
konstatuje, že na vysoce integrovaných finančních trzích nemůže být nadnárodní krize vyřešena individuálně vnitrostátními orgány; v tomto ohledu se domnívá, že současné sítě vnitrostátních orgánů dohledu, opatření v oblasti dohledu a právně nezávazná memoranda o porozumění nemohou být dostačující ke zvládnutí závažných krizových situací způsobených selháním trhů nebo významných přeshraničních finančních skupin; domnívá se, že spolupráce a vzájemná důvěra mezi orgány dohledu je v krizových situacích rozhodující a naléhavě žádá Komisi a odpovědné vnitrostátní orgány, aby společně vytvořily vhodné návrhy pro účinné krizové řízení k dalšímu projednání v Parlamentu;
35.
domnívá se, že by autorita EU při mezinárodních jednáních – zejména pokud jde o bankovní dohled – byla vyjasněním jejího vnitřního fungování posílena;
36.
konstatuje, že otázka půjčovatele v poslední instanci musí být vyřešena souběžně s dalším jednáním o finančním dohledu EU; v této souvislosti zdůrazňuje, že je nutné jasně rozhodnout o odpovědnosti;
37.
konstatuje, že stávající systém dohledu znamená pro banky mnoho požadavků na podávání zpráv a že je proto důležitým úkolem všech orgánů dohledu tyto standardy sbližovat;
38.
domnívá se, že je nejvyšší čas, aby orgány EU – a zejména Parlament – zahájily diskusi o struktuře dohledu nad finančními trhy EU; z tohoto důvodu vyzývá k vytvoření výboru "moudrých" do konce roku 2006, který by se podrobně zabýval dopady konsolidace trhů a finančních institucí, obezřetnostního dohledu, finanční stability a krizového řízení a který by o tomto tématu šest měsíců po vytvoření výboru podal zprávu; v tomto ohledu žádá výbor, aby předložil konkrétní představy o zjednodušení mnoha požadavků na podávání zpráv a o zdokonalení současných struktur a nakonec aby zvážil potřeby a strukturu evropských orgánů finančního dohledu;
o o
o
39.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
