Rozprava v EP o budoucnosti Evropy s nizozemským předsedou vlády
Budoucnost Evropy/Evropská integrace
2007-05-23 - 19:12
V plénu Evropského parlamentu dnes proběhla druhá debata na téma budoucnosti Evropy a Ústavní smlouvy pro Evropu. Hlavním hostem dnešní rozpravy byl nizozemský premiér Jan Peter BALKENENDE.
Rozpravu uvedl předseda EP Hans-Gert PÖTTERING , který připomněl, že důležité smlouvy EU nesou jména nizozemských měst - Amsterodamu a Maastrichtu. V této souvislosti podotknul, že Parlament trápí "ne" nizozemských občanů Ústavní smlouvě a vyjádřil naději, že se nejednalo o "ne" evropským hodnotám. Zopakoval, že EP Smlouvu podporuje a prosazuje společné nezbytné reformy. Prohlásil ale, že " Parlament se nespokojí s výsledkem, který by nebyl v zájmu občanů EU ".
Nizozemský předseda vlády Jan Peter BALKENENDE nejprve poděkoval předsedovi PÖTTERINGOVI za pozvání a za nedávnou návštěvu Nizozemska. Připomněl, že jeho země vždy nadprůměrně podporovala mezinárodní spolupráci, těží ze společného trhu a velmi se angažuje ve společných akcích ve světě. Následně ale zdůraznil, že zastupuje nizozemské voliče, kteří řekli v roce 2005 Ústavě jasnou většinou "ne". Zdůraznil svůj respekt k faktu, že velká část EP byla pro Smlouvu a potřebu dospět nyní ke společnému řešení, které bude přijatelné pro všechny. Vyjádřil přesvědčení, že " lze budovat mosty ".
Jak dále uvedl, jeho vize budoucnosti Evropy je založená na hlubokém ocenění úspěšného evropského projektu a že jedním z hlavních cílů jeho vlády je nalézt odpověď na to, proč Nizozemci Ústavní smlouvu odmítli.
Následně vyjmenoval několik důvodů od rozšíření Unie, po prohloubení jejích pravomocí, ke kterému došlo za posledních 50, respektive 10 let. Uvedl, že občané si na tyto změny musejí zvyknout. Podle jeho slov nastalo referendum v době, kdy občané ještě nezpracovali rozšíření a prohloubení Unie. Kvůli tomu, že koncept Ústavy se pojí s národní identitou a má pro každý národ jiný význam, měli Nizozemci pocit, že by jejím přijetím mohli o svou národní identitu přijít.
Holandská vláda chce hledat řešení, které " bude vzájemně výhodné v atmosféře konstruktivní spolupráce ", uvedl s tím, že nová smlouva by měla zahrnovat ambici demokratičtější a akceschopnější Unie.
Nakonec naznačil čtyři body, které by podle jeho slov měly vést ke společnému řešení: pokračování ve vylepšování Unie krok za krokem s tím, že se " nebude měnit jen název dokumentu, ale i jeho podstata "; častější využívání principu solidarity s důležitější rolí národních parlamentů; hlasování kvalifikovanou většinou - s " jasnými omezeními " a zahrnutí kritérií rozšiřování Unie do textu Smlouvy. " Všemi silami budu bránit Smlouvu, která bude obsahovat zmíněné čtyři prvky ", dodal na závěr.
Za skupinu EPP-ED promluvil předseda Joseph DAUL (EPP-ED, FR) a poděkoval nizozemskému premiérovi za vizi Evropy, kterou představil a kterou sdílí do jisté míry i jeho strana. Prohlásil, že Evropa má principy a hodnoty, " které nám závidí celý svět " a dodal, že " EU není statika, ale pohyb ". Dále uvedl, že po neúspěšných referendech v roce 2005 se v očích většiny může zdát, že Evropa není důvěryhodná a perspektivní - za stranu EPP-ED ale prohlásil, že tento názor nesdílí. " Je třeba přesvědčit občany, že společný projekt je nezbytný ", řekl. Dále je podle něj třeba vyjít z paralýzy a " evropské volby 2009 k tomu budou dobrou příležitostí ". Podpořil myšlenku jasného rozdělení kompetencí mezi EU a členskými státy s tím, že občané chtějí vědět " kdo co dělá ". Nakonec uvedl, že Evropa nemůže řešit vnější problémy, pokud nevyřeší nejprve své problémy vnitřní.
Martin SCHULZ (PES, DE) za Stranu evropských socialistů reagoval na projev nizozemského premiéra slovy, že " Nizozemí dosud sázelo jen na to, co nás rozděluje ". Podle jeho slov potřebuje Evropa více akce, ale ne na základě smlouvy z Nice. Premiéru Balkenendemu vzkázal, aby " vlajku Evropské unie, která byla obrazně vztyčená pouze z poloviny, vztyčil úplně ", protože " právě teď duje příznivý vítr ".
Graham WATSON (ALDE, UK) prohlásil, že německé předsednictví ukázalo sílu a spojilo státy pod Berlínskou deklarací. Podle jeho slov je třeba táhnou za jeden provaz. Připomněl, že lidé dnes mají strach z toho, že ztratí svoji kvalitu života. To není argument " proti více Evropy " ale " pro více Evropy ", dodal. Zdůraznil, že " zlatý věk " Nizozemí byl v 17. století, kdy se spojily jeho provincie a dokázaly tak, že prosperita je v jednotě. Rozdělená Evropa by podle jeho slov mohla padnou za oběť Rusku. Dále zdůraznil, že Evropa musí přestat používat veta a její instituce se musí zlepšit - to ale nejde bez Ústavy. Nizozemskému premiérovi vzkázal, že nikdo nechce vytvořit superstát a on by se měl zasadit o to, aby se Nizozemí vrátilo do centra Evropy.
Brian CROWLEY (UEN/IE) uvedl, že ho v proslovu nizozemského premiéra zaujaly ideály konsensu. Evropa musí podle být jeho slov založena na konsensu. Jedním z principů EU je rovnost - mezi lidmi a národy - v této konstelaci se sice obtížněji hledá dohoda, obecně je ale lepší. Vyjádřil přesvědčení, že rozvoj Evropy nastane, pokud se lidem ukáže správná cesta a ne to, o co přišli nebo co promarnili.
Kathalijne Maria BUITENWEGOVÁ (Greens/EFA) za skupinu Zelených položila otázku, zda si někdo myslí, že " největším problémem Nizozemců je nesouhlas s vlajkou a hymnou EU ". Podle ní by si většina z nich přála " například opravdovou vnější bezpečnostní politiku " nebo demokratičtější Unii - což vyžaduje více změn.
Erik MEIJER (GUE/NGL, NL) vyslovil nesouhlas se včerejším výrokem Romana Prodiho, že Unie má bránit původní Ústavní smlouvu. Naopak poukázal na to, že problém se nemá řešit prostřednictvím vlád, ale lidí. Uznal, že nizozemský premiér je v " těžké situaci " a vyzval ho, aby nenásledoval ty, kteří se chtějí vrátit k původnímu textu.
Bastiaan BELDER (IND/DEM, NL) ve svém projevu obhajoval " rotující trojici " u moci v Unii, která by byla složena z velkého, středně velkého a malého státu. Vyjádřil podporu Nizozemí za to, že se zasazuje o kodaňská kritéria a za větší roli národních parlamentů při spolupráci s EP. Také upozornil, že je třeba se opatrněji dívat do budoucnosti, hlavně co se týká členství Běloruska a Ukrajiny v EU. " Chceme jim samozřejmě pomáhat, ale nemusí jít o členství ", dodal.
Philip CLAEYS (ITS, BE) uvedl, že " nizozemští voliči se jasně vyjádřili proti Ústavní smlouvě " a doplnil, že i voliči ostatních zemí by měli mít stejnou možnost. Věnoval se také otázce hranic Unie a vyzval k zamyšlení nad tím, " jestli má země jako Turecko vůbec dostat povolení do Unie vstoupit ".
V rozpravě vystoupil se svým příspěvkem také český europoslanec Vladimír REMEK (GUE/NGL), který nejprve řekl, že Evropa obnovení smluvního rámce určitě potřebuje, ale pokračoval, že je třeba mít jasno v otázce, co Unie nabízí svým občanům dnes. Konstatoval, že " řadu lidí nepálí debata o účelnosti společného ministra zahraničí ", ale " víc se jich dotýká, že se jako i lidé z dalších tzv. nových zemí Unie nepohybují ani po třech letech v Schengenském prostoru ". Kritizoval skutečnost, že v některých zemích není stále možné volně vstoupit na pracovní trh, že " velké státy mají výhodnější podmínky pro některá odvětví ", a také vízovou povinnost se Spojenými státy. Uvedl, že se v Evropě " z různých zájmů zachovávají rozdíly - podle síly hráčů na evropském hřišti ". " Nedivme se proto, že mnozí Evropané často naše hlubokomyslné diskuse o budoucnosti Evropy moc nechápou ", dodal nakonec.
2007-05-21
Rozprava: 23. 5. 2007
20070516IPR06773 Rozprava o budoucnosti Evropy v Evropském parlamentu za účasti Romana Prodiho Jan Pieter Balkenende - životopis
CS
2
LINK
http://www.government.nl/bewindslieden/cabinet/mpbalkenende.jsp
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516IPR06759 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
