P7_TA-PROV(2011)0515
Začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do činnosti Evropského parlamentu
A7-0351/2011
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. listopadu 2011 o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do činnosti Evropského parlamentu ( 2011/2151(INI) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na čtvrtou světovou konferenci o ženách konanou v září 1995 v Pekingu, deklaraci a její akční platformu přijatou v Pekingu a následné závěrečné dokumenty,
–
s ohledem na článek 3 Smlouvy o Evropské unii, v němž jsou zdůrazněny společné hodnoty členských států, jako je pluralismus, nepřípustnost diskriminace, tolerance, spravedlnost, solidarita a rovnost mužů a žen,
–
s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zvláště na její články 1, 2, 3, 4, 5, 21 a 23,
–
s ohledem na Všeobecnou deklaraci lidských práv z roku 1948,
–
s ohledem na Úmluvu OSN o odstranění všech forem diskriminace žen z roku 1979,
–
s ohledem na Evropský pakt pro rovnost žen a mužů (2011–2020), který přijala Evropská rada v březnu 2011 Příloha k závěrům Rady ze dne 7. března 2011.
,
–
s ohledem na sdělení Komise o strategii pro rovnost žen a mužů 2010–2015 ( KOM(2010)0491 ),
–
s ohledem na obsáhlou zprávu připravenou švédským předsednictvím EU v roce 2009 a nazvanou „Peking +15: Akční platforma a Evropská unie“, která vymezuje překážky, jež v současné době brání plné realizaci rovnosti žen a mužů,
–
s ohledem na závěry Rady z 2.–3. června 2005, v nichž byly členské státy a Komise vyzvány k posílení svých institucionálních mechanismů na prosazování rovnosti pohlaví a k vytvoření rámce pro hodnocení provádění pekingské akční platformy, aby mohl být pokrok sledován soustavněji a systematičtěji,
–
s ohledem na svá usnesení ze dne 15. června 1995 o čtvrté světové konferenci o ženách konané v Pekingu: „rovnoprávné postavení žen a mužů, rozvoj a mír“ Úř. věst. C 166, 3.7.1995, s. 92.
, ze dne 10. března 2005 o plnění akční platformy přijaté na 4. světové konferenci o ženách (Peking +10) Úř. věst. C 320 E, 15.12.2005, s. 247.
, a ze dne 25. února 2010 o akční platformě OSN pro rovnost mužů a žen nazvané „Peking +15“ Úř. věst. C 348E, 21. 12. 2010, s. 11.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 13. března 2003 o integrovaném přístupu k rovnoprávnosti žen a mužů („gender mainstreaming“) v Evropském parlamentu Úř. věst. C 061 E, 10.3.2004, s. 384.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2007 o integrovaném přístupu k rovnoprávnosti žen a mužů v rámci prací výborů Úř. věst. C 244 E, 18.10.07, s. 225.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 22. dubna 2009 o integrovaném přístupu k rovnoprávnosti žen a mužů v rámci prací výborů a delegací Úř. věst. C 184 E, 8.7.10, s. 18.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 7. května 2009 o rovnosti žen a mužů ve vnějších vztazích EU Úř. věst. C 212 E, 5.8.10, s. 32.
,
–
s ohledem na průkopnickou práci Rady Evropy v souvislosti se začleňováním hlediska rovnosti žen a mužů, zvláště pak na deklaraci o prosazování rovnoprávnosti žen a mužů ze 119. zasedání výboru ministrů 119. zasedání výboru ministrů v Madridu, 12. května 2009.
,
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví ( A7-0351/2011 ),
A.
vzhledem k tomu, že začleňování hlediska rovnosti žen a mužů neznamená jen úsilí o prosazování rovnosti pomocí konkrétních opatření na pomoc ženám nebo v některých případech méně zastoupenému pohlaví, ale že představuje i mobilizaci veškerých obecných politik a opatření ke konkrétnímu účelu dosažení rovnosti žen a mužů;
B.
vzhledem k tomu, že OSN ustanovila orgán OSN Ženy, který od 1. ledna 2011 upevňuje interinstitucionální uspořádání systému OSN na podporu rovnosti žen a mužů a emancipace žen, a to v rámci Pekingské deklarace a akční platformy Usnesení Valného shromáždění OSN 64/289 o systémové soudržnosti z 21. července 2011.
;
C.
vzhledem k tomu, že článek 8 Smlouvy o fungování Evropské unie stanovuje zásadu začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, neboť uvádí, že EU by měla veškerou svou činností směřovat k odstranění nerovností a prosazení rovnosti mezi ženami a muži;
D.
vzhledem k tomu, že článek 2 Smlouvy o Evropské unii stanovuje zásadu rovnosti žen a mužů, neboť se v něm uvádí, že Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin, a že tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů;
E.
vzhledem k tomu, že v některých případech lze začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do legislativní a politické práce Parlamentu nejlépe dosáhnout pomocí konkrétně zaměřených pozměňovacích návrhů k návrhům zpráv, které se v příslušném výboru předkládají formou pozměňovacích návrhů zaměřených na začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, což je strategie, kterou Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví aktivně uplatňuje od roku 2009;
F.
vzhledem k tomu, že tento postup byl úspěšně použit k začlenění tohoto hlediska do nedávných zpráv o „klíčových schopnostech pro měnící se svět: provádění pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010“ a o průběžném hodnocení sedmého rámcovému programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace P7_TA(2010)0164 .
;
G.
vzhledem k tomu, že se členské státy podílí na všech významných mezinárodních rámcích pro rovnost mezi ženami a muži a pro ženská práva a že na úrovni EU existuje řada dokumentů, které se této politiky týkají; vzhledem k tomu, že je nutné posílit faktické odhodlání k prosazování rovnosti žen a mužů a emancipace žen, jelikož při provádění stávajících dokumentů týkajících se této politiky bylo dosaženo jen malého pokroku a na řešení genderových otázek nebyl vyčleněn dostatek rozpočtových prostředků;
H.
vzhledem k tomu, že Komise kromě své strategie týkající se rovnosti žen a mužů (2010–2015) určila hlavní akce, které mají provést jednotlivá generální ředitelství, což je znamení toho, že EU přechází na komplexnější a jednotnější přístup k začleňování hlediska rovnosti žen a mužů Pracovní dokument Komise na téma „Akce pro zavedení strategie pro rovnost mezi ženami a muži 2010–2015“( SEK(2010)1079 /2).
;
I.
vzhledem k tomu, že se Komise v rámci Charty žen Sdělení o „Posíleném závazku pro dosažení rovnosti žen a mužů: Charta žen“ ( KOM(2010)0078 ).
zavázala k tomu, že bude po dobu svého funkčního období posilovat genderové hledisko ve všech svých politikách,
J.
vzhledem k tomu, že Evropský institut pro rovnost žen a mužů (EIGE) má za úkol vyvíjet, analyzovat, hodnotit a šířit metodické nástroje, které mají vést k začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik Společenství a do vnitrostátních politik, jež z nich vycházejí, a k začlenění hlediska rovnosti žen a mužů v rámci všech orgánů a jiných subjektů Společenství Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1922/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení Evropského institutu pro rovnost žen a mužů, Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 9.
,
K.
zhledem k tomu, že je třeba s EIGE úzce spolupracovat v souvislosti s jeho úlohou spočívající v šíření přesných metodických nástrojů a v zájmu lepšího posouzení toho, nakolik Parlament začleňuje hledisko rovnosti žen a mužů do své činnosti;
L.
vzhledem k tomu, že cílem Komise je dodržovat zásadu začleňování hlediska rovnosti žen a mužů jako neoddělitelnou součást své politické činnosti, a to prostřednictvím posuzování dopadu z hlediska rovnosti žen a mužů a postupů hodnocení, a že za tímto účelem vypracovala „Příručku pro posuzování dopadu z hlediska rovnosti žen a mužů http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4028&langId=en.
“;
M.
vzhledem k tomu, že politika začleňování hlediska rovnosti žen a mužů doplňuje, avšak nenahrazuje specifické politiky rovnosti a pozitivní opatření, která jsou součástí duálního přístupu k dosahování cílů v oblasti rovnosti žen a mužů;
N.
vzhledem k tomu, že diskriminace na základě biologického či sociálního pohlaví (genderu) má negativní dopad na transsexuální osoby, a vzhledem k tomu, že politiky a činnosti Evropského parlamentu, Komise a některých členských států v oblasti rovnosti žen a mužů zahrnují v rostoucí míře problematiku genderové identity;
O.
vzhledem k tomu, že většina parlamentních výborů všeobecně přikládá velký význam začleňování hlediska rovnosti žen a mužů (např. v rámci své legislativní činnosti, svých oficiálních vztahů s Výborem pro práva žen a rovnost pohlaví, při sestavování plánů činnosti na podporu rovného zacházení apod.), zatímco omezený počet výborů se o tuto otázku zajímá pouze výjimečně nebo se o ni nezajímá vůbec;
1.
zavazuje se k tomu, že bude pravidelně přijímat a vykonávat politický plán začleňování hlediska rovnosti žen a mužů v Evropském parlamentu, jehož celkovým cílem je prosazovat rovnost mezi ženami a muži prostřednictvím skutečného a efektivního genderového hlediska do všech politik a činností, aby bylo možné posoudit různý vliv opatření na ženy a muže, koordinovat existující iniciativy a určit cíle a priority, stejně tak jako i prostředky pro jejich dosažení;
2.
potvrzuje, že hlavní cíl plánu politiky EP v oblasti začleňování hlediska rovnosti žen a mužů pro nadcházející tříleté období by měl spočívat v zabezpečení důslednějšího a účinnějšího uplatňování tohoto hlediska ve všech činnostech Parlamentu, a to na základě priorit, kterými jsou:
a)
trvalý závazek na úrovni předsednictva Parlamentu prostřednictvím práce skupiny na vysoké úrovni pro rovnost pohlaví a rozmanitost;
b)
duální přístup – uplatňování hlediska rovnosti žen a mužů v činnostech Parlamentu prostřednictvím efektivní práce příslušného výboru a začlenění hlediska rovnosti žen a mužů do práce ostatních výborů a delegací;
c)
uvědomění si potřeby vyváženého zastoupení žen a mužů v rozhodovacích postupech, kterého je nutno dosáhnout širším zastoupením žen v řídících orgánech Parlamentu, v předsednictvech politických skupin, výborů a delegací, ve složení delegací a misí, například volebních pozorovatelských misí, a zvýšením zastoupení mužů v oblastech, v nichž je jejich počet nedostatečný;
d)
začlenění analýzy týkající se rovnosti mužů a žen do veškerých etap rozpočtového procesu s cílem zajistit, aby potřeby a priority žen a mužů byly zohledňovány rovnocenně a aby se posuzoval vliv rozdělování zdrojů EU na ženy a muže;
e)
efektivní tisková a informační politika, která systematicky zohledňuje rovnost mužů a žen a vyhýbá se genderovým stereotypům;
f)
předkládání pravidelných zpráv na plenárním zasedání o pokroku dosaženém v začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do práce parlamentních výborů a delegací;
g)
důraz na potřebu náležitých finančních a lidských zdrojů, aby měly parlamentní orgány k dispozici potřebné nástroje včetně nástrojů k analýze a posuzování hlediska rovnosti žen a mužů, odborných znalostí v oblasti rovnosti pohlaví (výzkum a dokumentace, školený personál, odborníci) a údaje a statistiky vypracované podle pohlaví; vyzývá sekretariát, aby pořádal pravidelnou výměnu osvědčených postupů a podporoval vytváření sítí a aby pro zaměstnance Evropského parlamentu organizoval školení o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a o uplatňování tohoto hlediska v rámci rozpočtového procesu;
h)
nepřetržitý rozvoj parlamentní sítě pro gender mainstreaming, do které každý výbor jmenoval jednoho člena odpovědného za začleňování hlediska rovnosti žen a mužů v jeho práci;
i)
pozornost věnovaná významu používání přesné terminologie a definic v souladu s mezinárodními standardy při užívání výrazů týkajících se začleňování hlediska rovnosti žen a mužů;
j)
metodická a analytická podpora ze strany EIGE;
3.
vyzývá příslušný výbor, aby ověřil, jak lze nejlépe začlenit do jednacího řádu postup, kterým Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví přijímá pozměňovací návrhy k jednotlivým zprávám zdůrazňujícím důsledky určité politické oblasti z hlediska rovnosti žen a mužů v souladu s lhůtami a postupy stanovenými výborem;
4.
vyzývá parlamentní výbory odpovědné za víceletý finanční rámec a strukturální fondy, aby před přijetím víceletého finančního rámce posoudily dopad navržených rozpočtových priorit, zdrojů příjmů a správních nástrojů na rovnost žen a mužů, aby se zajistilo, že víceletý finanční rámec na období po roce 2013 bude začleňovat hledisko rovnosti žen a mužů, a že v základních nařízeních všech finančních programů EU budou stanoveny cíle zaměřené na rovnost pohlaví a že na dosažení těchto cílů budou vyčleněny zvláštní finanční prostředky;
5.
blahopřeje parlamentní síti pro gender mainstreaming a parlamentním výborům, které zavedly tento přístup do svých činností, a žádá ostatní výbory, aby se zavázaly k plnění strategie začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a aby ji ve své činnosti skutečně prováděly;
6.
zdůrazňuje, že je nezbytné, aby parlamentní výbory měly k dispozici vhodné nástroje k získání kvalitních informací o začleňování hlediska rovnosti žen a mužů, jako jsou ukazatele, údaje a statistiky zpracované podle pohlaví, a aby byly rozpočtové prostředky rozdělovány z hlediska rovnosti žen a mužů, a výbory tak byly motivovány k tomu, aby využívaly interní (sekretariát příslušného výboru, tematické oddělení, knihovnu atd.) i externí odborné znalosti v rámci jiných místních, regionálních, národních a nadnárodních institucí ve veřejném i soukromém sektoru, malých, středních a velkých podniků a univerzit, které působí v oblasti rovnosti žen a mužů;
7.
vítá konkrétní iniciativy v této oblasti, které vyvinulo několik parlamentních výborů, včetně zprávy z vlastního podnětu o úloze žen v zemědělství a ve venkovských oblastech, kterou vypracoval Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova, a veřejného slyšení o úloze žen v trvale udržitelném rozvoji rybolovných oblastí, jež uspořádal Výbor pro rybolov;
8.
na základě dotazníku zaslaného předsedům a místopředsedům zodpovědným za začleňování hlediska rovnosti žen a mužů v parlamentních výborech dospěl k závěru, že práce parlamentních výborů je v této oblasti velmi různorodá a dobrovolná, přičemž v některých oblastech je hledisko pohlaví předmětem intenzivního zájmu, v jiných se v tomto směru vyvíjí jen nepatrná činnost, a někde se dokonce na tomto poli nevyvíjí činnost vůbec žádná;
9.
vítá práci meziparlamentních delegací a volebních pozorovatelských misí a jejich snahu zabývat se v rámci svých vztahů s parlamenty třetích zemí otázkami spojených s rovností žen a mužů a emancipací žen prostřednictvím systematičtějšího monitorování a řešení otázek, jakými jsou mrzačení ženských pohlavních orgánů a úmrtnost rodiček, dále také užší spoluprací s Výborem pro práva žen a rovnost pohlaví při organizování společných schůzí a výměně informací týkajících se těchto oblastí;
10.
žádá Komisi, aby při plánování a uskutečňování veškerých politik řešila otázky nerovnosti žen a mužů konzistentnějším a systematičtějším způsobem a aby tyto otázky považovala za prioritní; trvá na tom, že má-li být dosaženo rovnosti mezi pohlavími, je třeba více zapracovat na začleňování hlediska rovnosti žen a mužů do všech politik;
11.
znovu opakuje, že je nezbytné soustředit se na genderové vztahy mezi ženami a muži, jež vytvářejí a utužují nerovnosti mezi nimi;
12.
zastává názor, že činnost Parlamentu v oblasti začleňování hlediska rovnosti žen a mužů by měla rovněž zahrnovat problematiku genderové identity a že by se mělo posoudit, jaký dopad mají politiky a činnosti na transsexuální osoby; vyzývá Komisi, aby genderovou identitu zohledňovala ve všech činnostech a politikách v oblasti rovnosti žen a mužů;
13.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a Radě Evropy.
