9. 2. 2011 B7-0115/2011 NÁVRH USNESENÍ předloženého na základě prohlášení Rady a Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o rostoucích cenách potravin
José Bové
,
Martin Häusling
,
Alyn Smith
,
Bas Eickhout
,
Jill Evans
,
Margrete Auken
,
Raül Romeva i Rueda
,
Judith Sargentini
,
Yannick Jadot
za skupinu Verts/ALE
PE459.647v01-00 B7‑0115/2011 Usnesení Evropského parlamentu o rostoucích cenách potravin
Evropský parlament ,
– s ohledem na varování Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) ze dne 3. února 2011 týkající se celosvětově rostoucích cen potravin,
– s ohledem na své usnesení ze dne 26. března 2009 o cenách potravin v Evropě, v němž se hovoří především o dopadech rostoucích cen potravin na dostatečné zabezpečení potravin v rozvojových zemích,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Lepší fungování potravinového řetězce v Evropě“ ( KOM(2009)0591 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 7. září 2010 o spravedlivých příjmech pro zemědělce: lepší fungování potravinového řetězce v Evropě (2009/2237),
– s ohledem na osm doporučení skupiny G20, která zveřejnil Olivier De Schutter, zvláštní zpravodaj OSN pro právo na potraviny,
– s ohledem na doporučení, která ohledně globálních strategií pro zabezpečení dodávek potravin vydal Mezinárodní panel pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD) a která byla vypracována z podnětu a za podpory Světové banky, Rozvojového programu OSN a FAO,
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
A. vzhledem k tomu, že index cen potravin vytvářený organizací FAO sedm měsíců bez přestání stoupal a dosáhl nejvyšší úrovně od roku 1990, tedy od data, kdy byl zpětně sledován; vzhledem k tomu, že ceny hlavních základních potravin vzrostly téměř na rekordní úroveň z roku 2008, a způsobily tak sociální a politické nepokoje v řadě zemí, například v Tunisku, Egyptě a jiných zemích Blízkého Východu, které jsou závislé na dovozu pšenice,
B. vzhledem k tomu, že podle odhadů FAO dosáhl v roce 2010 celosvětový počet osob trpících podvýživou 925 milionů, a vzhledem k tomu, že rostoucí ceny potravin povedou společně se zvyšujícím se počtem obyvatelstva a nepředvídatelným nedostatkem potravin k dalšímu nárůstu tohoto počtu podvyživených osob; vzhledem k tomu, že 29 zemí světa se potýká s potížemi v oblasti zajišťování potravin a potřebuje vnější potravinovou pomoc,
SHRNUTÍ FAKTORŮ
C. vzhledem k tomu, že současné prudké nárůsty cen jsou důsledkem několika faktorů, které ovlivnily dodávky potravin neočekávaným způsobem, a to extrémních povětrnostních jevů, jako jsou záplavy a sucha stále častěji zapříčiněná změnou klimatu, spekulacemi s potravinářskými komoditami, rostoucí poptávkou stoupajícího počtu obyvatel po potravinách, zvýšenou výrobou biopaliv, závislostí na dovozech potravin způsobenou konflikty nebo selháním politik zabezpečování potravin a větším využíváním obilovin jako krmiva pro dobytek za účelem uspokojení rostoucí poptávky po mase v rozvíjejících se ekonomikách, což je doprovázeno nárůstem počtu chudého obyvatelstva měst v rozvojových zemích závislých na převážně dovážených potravinách,
SPEKULACE SE zemědělskými komoditami
D. vzhledem k tomu, že proměnlivost cen zemědělských komodit vzrostla do značné míry v důsledku dominance finančního aspektu v ekonomice a nárůstu spekulací s komoditami ze strany „čistě finančních“ institucí; vzhledem k tomu, že institucionální investoři zvýšili své investice do komoditních trhů z 13 miliard eur, kterých tyto investice dosahovaly v roce 2003, na 170 až 250 miliard eur, což byl objem těchto investic v roce 2008; vzhledem k tomu, že příliv „dlouhých“ pozic v případě komodit, jakož i podstatné zvýšení mimoburzovních transakcí ( „OTC transactions“ ) a především transakcí prostřednictvím fondů obchodovaných na burze ( Exchange Trade Funds, ETF ), uměle zvyšuje ceny komodit, oslabuje vazbu mezi dynamikou cen a základními faktory, jako je historický vývoj poměru zásob ke spotřebě, a narušuje běžné operace termínových trhů,
E. vzhledem k tomu, že spekulace měly zásadní úlohu při krizi projevující se v cenách potravin v roce 2008; vzhledem k tomu, že zvyšování spekulací s potravinářskými komoditami je mimo jiné způsobeno rostoucím objemem a finančními vazbami na jiné komoditní trhy, jakož i většími riziky na trzích s deriváty; vzhledem k tomu, že v EU se na některé subjekty působící na fyzických trzích a deriváty komodit nevztahuje dohled ani regulace, jelikož využívají výjimek a mezer v předpisech vyplývajících ze směrnice o trzích finančních nástrojů a směrnice o zneužívání trhu,
NEUDRŽITELNÁ ZÁVISLOST NA FOSILNÍCH PALIVECH A HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ MEZI POTRAVINAMI A PALIVY
F. vzhledem k tomu, že v důsledku energeticky náročných systémů produkce závislých na umělých hnojivech, pesticidech, zpracovaných krmivech a dálkové nákladní dopravě jsou ceny potravin stále více spjaty s cenami fosilních paliv; vzhledem k tomu, že ceny vstupů rostou stejně jako ceny fosilních paliv; vzhledem k tomu, že v letech 2007 až 2009 se celková výroba etanolu v EU více než zdvojnásobila,
G. vzhledem k tomu, že výroba biopaliv je příčinou sporů o půdu, v nichž stojí „potraviny proti palivu“; vzhledem k tomu, že v souvislosti s celosvětovou finanční krizí vyvolává zvýšené využívání zemědělských komodit jako krmiva v živočišné výrobě a k produkci biopaliv spekulace na trhu se zemědělskými komoditami, což vyžaduje okamžité řešení a regulaci v celosvětovém měřítku,
WTO A MMF, PLODINY PŘINÁŠEJÍCÍ ZISKY VERSUS PRODUKCE PRO MÍSTNÍ OBYVATELSTVO
H. vzhledem k tomu, že v posledních desetiletích prosazovala Světová banka, Mezinárodní měnový fond a Světová obchodní organizace v rozvojových zemích liberalizaci obchodu a strukturální reformy zemědělství, na základě čehož převládl v mnoha zemích model zaměřený na masový vývoz plodin pěstovaných z důvodu zisku na úkor udržitelné místní produkce potravin a místního trhu s potravinami a což oslabilo hospodářství venkova a zajišťování dodávek potravin v rozvojových zemích,
NÍZKÉ INVESTICE DO POZNATKŮ V OBLASTI ZEMĚDĚLSTVÍ
I. vzhledem k tomu, že za posledních třicet let dramaticky poklesl podíl pomoci určený na zemědělství a rozvoj venkova rozvojových zemí; vzhledem k tomu, že investice do udržitelných systémů zabezpečování potravin v rozvojových zemích klesly, jelikož prioritou se stala výroba orientovaná na vývoz, což dále oslabuje místní možnosti produkovat a distribuovat dostatek potravin za přiměřené ceny,
ZTRÁTY ZEMĚDĚLCŮ A PLÝTVÁNÍ POTRAVINAMI
J. vzhledem k tomu, že podíl zemědělců na příjmech z potravinového řetězce se značně zmenšil, zatímco zisky zpracovatelů a maloobchodníků neustále rostou; vzhledem k tomu, že spotřebitelské ceny vzrostly a že přinejmenším 30 % všech potravin vyprodukovaných na celém světě končí v některé z etap potravinového řetězce jako odpad,
OBILNÁ KRMIVA VERSUS PASTVA, ZÁVISLOST NA KRMIVECH
K. vzhledem k tomu, že převládající model založený na produkci masa, která je náročná na vstupy a využívá obilná krmiva, a na strukturálních přebytcích se do značné míry podílí na současné krizi živočišné výroby v Evropě, v níž se odráží vysoká závislost na dovozu krmiv, a vzhledem k tomu, že protikladem tohoto modelu jsou udržitelnější systémy produkce masa, jež má nižší náklady a využívá pastvu; vzhledem k tomu, že dopady neudržitelného využívání vody, půdy a prvků biologické rozmanitosti společně s dopady změny klimatu povedou k dalšímu vyostřování napětí na zemědělských trzích a k růstu cen potravin,
ZHROUCENÍ ZEMĚDĚLSKÝCH SYSTÉMŮ ROZVOJOVÉHO SVĚTA
L. vzhledem k tomu, že desetiletí poskytování vývozních dotací a potravinové pomoci, zejména ze strany USA a EU, zapříčinila v rozvojových zemích zánik samozásobitelské výroby a nízkokapacitního zemědělství a připravila miliony rodin o půdu a přístup k dostatečnému množství potravin,
M. vzhledem k tomu, že dalšími faktory vedoucími ke kolapsu zemědělských systémů v rozvojovém světě jsou účinky dumpingu, pěstování plodin za účelem zisku a produkce orientované na vývoz, ale i nedostatečné investování do znalostí v oblasti zemědělství, poskytování služeb způsobujících špatné hospodaření s půdou a vodou a nadměrnou pastvu a extrémní povětrnostní jevy stále častěji spjaté se změnou klimatu; vzhledem k tomu, že na prudké nárůsty cen je čím dál tím citlivější obyvatelstvo, které se stále více stěhuje z venkova do měst, i rostoucí počet obyvatel, u nichž se znepokojivým způsobem zvyšuje závislost na dovozu potravin,
ZMĚNA KLIMATU A CELOSVĚTOVÉ ZÁSOBY POTRAVIN
N. vzhledem k tomu, že důsledky změny klimatu, například sucha a přívalové povodně, které se projevily v případě Austrálie, Pákistánu a Ruska, narušují předpokládanou strukturu produkce potravin, jelikož omezují zabezpečování dodávek potravin a způsobují prudké nárůsty cen potravin,
O. vzhledem k tomu, že ačkoliv celosvětové zásoby potravin nedosáhly zatím tak nízkého stavu jako v roce 2008, jsou stále na rekordně nízké úrovni, a proto nemůže dojít k dočasnému zklidnění prudkých výkyvů v cenách potravin a státy závislé na dovozu nemohou v době nedostatku potravin dostatečně zásobovat obyvatelstvo,
ZABÍRÁNÍ PŮDY
P. vzhledem k tomu, že velké plochy půdy odkoupily, zejména v Africe, mimoafrické společnosti, a to často bez souhlasu osob obdělávajících tuto půdu; vzhledem k tomu, že ne vždy je tato půda využívána k produkci potravin, ale lze ji využívat k produkci vývozních komodit, například dřeva; vzhledem k tomu, že tento trend ohrozí schopnost afrických zemí produkovat potraviny, nebude-li přijat náležitý právní rámec,
EU JAKO DÁRCE A MEZINÁRODNÍ ZPROSTŘEDKOVATEL OBCHODU
Q. vzhledem k tomu, že EU jakožto poskytovatel rozvojové pomoci a významný obchodní partner má při dvoustranných i vícestranných jednáních silné slovo, čehož by se mělo zodpovědně využívat, a to i pokud jde o uplatňování nástrojů, které upřednostňují sociálně spravedlivá a pro životní prostředí přijatelná obchodní pravidla, jako je například koncept podmíněného přístupu na trh navrhovaný Evropským parlamentem,
Požadavky
SPRAVEDLIVÝ OBCHOD SE ZEMĚDĚLSKÝMI PRODUKTY
1. vyzývá Komisi a členské státy, aby uplatňovaly strategii reformovaného obchodu a rozvoje, díky níž budou rozvojové země moci dostatečně chránit své trhy s potravinami a rozhodovat o vlastních politikách s cílem zvýšit svůj potenciál k produkci potravin a podporovat vlastní drobné zemědělce;
2. trvá na tom, že je nezbytné zrušit přímé i nepřímé vývozní dotace, které v řadě rozvojových zemí zničily místní systémy zabezpečování dodávek potravin, a že je stejně tak nezbytné přestat uplatňovat mechanismy zvyšování cel na zpracované zboží dovážené z rozvojových zemí (které tyto země přinutily zvyšovat dovoz surovin na úkor vyváženého zabezpečování potravin / vyvážené politiky vývozu potravin);
LEPŠÍ ROZVOJOVÁ POMOC
3. vyzývá ke výraznému zvýšení objemu rozvojové pomoci směřované do zemědělství, k investicím do odborné přípravy, do zlepšení poskytování služeb a decentralizovaného výzkumu souvisejícího se zemědělstvím rozvojových zemí tak, aby zemědělci měli k dispozici udržitelné metody produkce, která bude účinnější a současně šetrná k životnímu prostředí a jež jim navíc díky náležité státní podpoře, například přístupu k půjčkám a osivu, umožní dlouhodobě zabezpečovat dodávky potravin;
4. naléhavě vyzývá vlády členských států, aby s cílem zajistit přístup chudého obyvatelstva k potravinám v době krize zachovávaly a zlepšovaly programy pro převody hotovosti, včetně mikroúvěrů a jiných sociálních politik poskytujících bezpečnostní síť; žádá vlády a instituce rozvinutých zemí, aby za tímto účelem poskytovaly dostatečnou pomoc;
TRANSPARENTOST A OPATŘENÍ NAMÍŘENÁ PROTI SPEKULACI
5. vyzývá Komisi, aby prostřednictvím povinnosti předkládat zprávy a zapojením Střediska pro sledování potravinových cen a marží zavedla mnohem více transparentnosti do tvorby cen v potravinovém řetězci, a poukázala tak na její slabiny; vyzývá Komisi, aby zlepšila také transparentnost, pokud jde o zásoby nadnárodních společností týkající se potravin;
6. vyzývá EU, aby naléhala na vytvoření nezávislé agentury pro celosvětovou regulaci, která by na trhy s potravinami a do obchodu s těmito komoditami zavedla transparentnost, stanovila pravidla pro termínované obchody s komoditami a opcemi a uplatňovala přísná regulační opatření potírající na celém světě spekulace s potravinářskými komoditami, jako jsou limity na pozice, a rovněž uplatňovala omezení na obchody s deriváty potravinářských komodit platné pro investory, kteří mají přímou vazbu na zemědělské trhy;
7. vyzývá Komisi, aby vypracovala komplexní návrhy s cílem vytvořit a posílit evropské komoditní burzy pro spotové a derivátové transakce, aby se omezily podobné spekulace a aby se jim zabránilo, a to tím, že se zajistí, aby každá transakce s deriváty potravinových komodit zahrnovala minimálně jednoho výrobce a jednoho spotřebitele; dále aby se zvýšila transparence prostřednictvím komplexních ustanovení vztahujících se na poskytování zpráv o transakcích a pozicích a na požadavky registrace hospodářských subjektů, stejně jako mechanismů řešení jednotlivých případů zneužití trhů určených pro fyzické trhy; v tomto ohledu vítá návrh Komise regulovat OTC deriváty a naléhavě žádá Komisi, aby předložila ambiciózní návrh, především s ohledem na revizi směrnice o trzích finančních nástrojů;
STRATEGICKÉ ZÁSOBY POTRAVIN A OPATŘENÍ PROTI PLÝTVÁNÍ POTRAVINAMI
8. vyzývá Komisi, aby pracovala na vytvoření cíleného celosvětového systému decentralizovaných regionálních a místních potravinových zásob (ať už se jedná o nouzové zásoby na omezení hladu nebo regionální zásoby určené k zajištění hladší dodávky potravin v dobách prudkého nárůstu cen potravin); je toho názoru, že tyto zásoby by měly být spravovány na nejvhodnějších úrovních, tedy místními, regionálními a vnitrostátními orgány, a koordinačním orgánem pod záštitou organizace FAO, přičemž by se mělo plně využít zkušeností, které byly získány prostřednictvím organizace FAO a Světového potravinového programu OSN;
9. žádá Komisi, aby se vší naléhavostí informovala Parlament o tom, jak je možné tohoto záměru dosáhnout nejúčinnějším způsobem; dále žádá Komisi, aby se ujala vedoucí úlohy při prosazování tohoto cíleného celosvětového systému potravinových zásob v rámci mnohostranných a dvoustranných obchodních jednáních; žádá EU a vnitrostátní parlamenty, aby zahájily kampaně zaměřené na minimalizaci plýtvání potravinami a zavedly nezbytné strukturální změny;
OPATŘENÍ PROTI ZMĚNĚ KLIMATU
10. vyzývá k urychlenému provádění rozhodnutí z Kodaně a Cancúnu omezit celosvětový růst teploty na dva stupně Celsia, přičemž vyspělé země by měly snížit své emise o 30–40 % do roku 2020 a 80–95 % do roku 2050;
11. domnívá se, že průmyslové zemědělské postupy v rozvojových zemích povedou k používání postupů, které budou mít škodlivý vliv na životní prostředí a které v dlouhodobém výhledu zničí potenciál těchto zemí produkovat vlastní potraviny; doporučuje, aby se vzdělávání v souladu se závěry Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD) zaměřilo na přizpůsobování se změně klimatu a správné postupy při obhospodařovávání půdy, jako jsou správa půdy a vodních zdrojů, a to s cílem zabránit úbytku zemědělské půdy v důsledku eroze půdy nebo zasolování;
Kritéria udržitelnosti
12. požaduje, aby byla přehodnocena kritéria udržitelnosti pro biopaliva s cílem zabránit přechodu od využívání půdy k pěstování potravin na její využívání za účelem výroby paliv; vyzývá národní vlády celého světa, aby omezily dotace na výrobu etanolu a bioplynu; naléhavě vyzývá Komisi, aby do svých budoucích akčních programů zahrnula doporučení Mezinárodního panelu pro hodnocení zemědělských technologií a vědy pro rozvoj (IAASTD) ohledně celosvětových dodávek potravin a zprávu OSN o „zemědělsko-průmyslovém odvětví a právu na potraviny“; vyzývá Komisi, aby zavedla nouzový mechanismus, který zakáže využívání obilí na výrobu energie v EU a zavede zákaz dovozu biopaliv vyrobených na základě podobných plodin v případě, že celosvětové ceny obilovin překročí určitou hranici;
13. podporuje rozvoj sítí potravin vyrobených na místní úrovni a přímý prodej od výrobce ke spotřebiteli, aby se odstranila závislost cen potravin na rostoucích cenách fosilních paliv, které mají vliv na dálkovou dopravu potravin; věří, že udržitelnější a místně uplatňované zemědělské postupy se také zaslouží o snížení vstupních nákladů na hnojiva a krmivo; vyzývá Komisi, aby v rámci WTO navrhla iniciativu na hodnocení stabilizace cen komodit a dalších nástrojů na řízení nabídky; vyzývá EIB, aby prověřila možnosti okamžitého zřízení garančního fondu, který by na vnitrostátní úrovni podporoval mikroúvěry a programy zajišťování rizik, jejichž fungování odráží potřeby místních výrobců potravin, a to zejména v chudších rozvojových zemích;
14. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
