KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0221/2007
8. 6. 2007
***I
ZPRÁVA
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury
(KOM(2006)0569 – C6‑0331/2006 – 2006/0182(COD))
Výbor pro dopravu a cestovní ruch
Zpravodaj:
Helmuth Markov
PE 386.517v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou . Zvýraznění normální kurzivou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi). Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................4
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................5
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku .............................8
POSTUP...................................................................................................................................15
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury
( KOM(2006)0569 – C6‑0331/2006 – 2006/0182(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2006)0569 )
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na své usnesení o „Evropském akčním programu pro bezpečnost silničního provozu“ ze dne 29. září 2005
Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 609. ,
– s ohledem na usnesení o „ Evropském akčním programu pro bezpečnost silničního provozu – zpráva v polovině období“ ze dne 18. ledna 2007
Texty přijaté tohoto dne , P6_TA(2007)0009 . ,
– s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 71 odst. 1 písm. c) Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0331/2006 ),
– s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ( A6‑0221/2007 ),
1. zamítá návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby vypracovala doporučení pro řízení bezpečnosti silniční infrastruktury;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Návrh Komise
Návrh této směrnice navazuje na akční program pro bezpečnost silničního provozu oznámený Evropskou komisí v roce 2003. Je součástí programu stanoveného v Bílé knize z roku 2001
Bílá kniha „Evropská dopravní politika pro rok 2010: čas rozhodnout“ KOM(2001)0370 , jehož prostřednictvím mají být nalezena vhodná opatření ke zlepšení bezpečnosti silniční infrastruktury. V roce 2001 Evropská unie vytyčila ambiciózní cíl snížit do roku 2010 počet obětí na životech při dopravních nehodách na polovinu z 50 na 25 tisíc. Přesto v roce 2005 přišlo na silnicích EU o život 41 500 lidí. Již v roce 2001 Evropský parlament Komisi vyzval, aby vypracovala pokyny k řešení problematických míst v oblasti nehod a k auditu bezpečnosti projektů v oblasti výstavby silnic
Usnesení Evropského parlamentu A5-0381/2000 ze dne 18. ledna 2001. .
Zatímco v oblasti bezpečnosti vozidel a výcviku řidičů v uplynulých desetiletích bylo dosaženo mnohého, v oblasti infrastruktury, tedy ve třetím pilíři integrované politiky pro bezpečnost silničního provozu, dosud žádné jednotné evropské předpisy neexistují. Bezpečnostní standardy silniční infrastruktury v jednotlivých členských státech se z hlediska struktury i rozsahu výrazně liší. Při projektování silnic hrají požadavky na bezpečnost druhořadou úlohu. Navíc se objevují problémy v souvislosti s údržbou silnic: stávající silniční síť v mnoha případech neodpovídá moderním bezpečnostním normám a často byla navržena pro nižší objem dopravy, než je ten současný. Výsledky šetření údajů týkajících se problematických míst s vysokým počtem nehod se k příslušným orgánům dostávají příliš pozdě. V mnoha členských státech čelí orgány odpovědné za stavbu silnic problémům plynoucím z vyšších požadavků na bezpečnost, přičemž silniční sítě jsou přetížené a objem finančních prostředků klesá. Tyto a podobné důvody přispívají k tomu, že k dosažení zamýšlených cílů Společenství je ještě velmi daleko.
Cílem směrnice je tedy vedle hospodárnosti a ochrany životního prostředí vytyčit bezpečnost infrastruktury ve všech fázích plánování, projektování i provozu silnic jako samostatný cíl. Na silnicích v členských státech EU je třeba zajistit vysokou úroveň bezpečnosti a při plánování infrastruktur je nutno zvýšit informovanost o otázkách bezpečnosti. Správci silničních infrastruktur by měli mít k dispozici pokyny, měli by být proškoleni a informováni, aby mohli zaručit dodržování moderních požadavků na bezpečnost na příslušných silničních sítích. Rovněž je třeba se postarat o to, aby byly omezené finanční prostředky cíleně využívány ke zlepšení bezpečnosti na silnicích.
V zájmu dosažení těchto cílů navrhuje směrnice čtyři postupy:
· Hodnocení dopadu stavby silnic na bezpečnost silničního provozu: u všech variant projektů výstavby infrastruktury musí být zhodnocen vliv výstavby nových silnic nebo výrazných stavebních úprav na stávající silnice.
· Audit bezpečnosti: je třeba, aby nezávislý auditor vyhodnotil navrhované specifikace všech projektů, které budou realizovány v členských státech, s ohledem na jejich potenciál z hlediska nehodovosti.
· Zlepšení bezpečnosti stávající silniční sítě: je třeba důkladněji prozkoumat úseky silnic s vysokou nehodovostí a úseky, kde je velká možnost snížit počet dopravních nehod, a případně přijmout vhodná opatření.
· Bezpečnostní kontroly: stanoví se závazné pravidelné kontroly silniční infrastruktury prováděné proškolenými pracovníky.
V některých státech již takové předpisy existují. Směrnice usiluje o zavedení těchto předpisů v celé EU. Neobsahuje však žádné závazné technické požadavky, aby členské státy měly možnost zachovat své dosavadní předpisy a postupy. Odhaduje se tedy, že náklady, které vzniknou prováděním této směrnice, budou malé a mnohem nižší než očekávané ekonomické přínosy, neboť se díky záchraně lidských životů předejde sociálním nákladům.
Z hodnocení dopadu vypracovaného Komisí při práci na tomto návrhu plyne, že uplatňováním této směrnice na transevropskou silniční síť by ročně bylo možno zachránit více než 600 lidských životů a zabránit zhruba 7000 dopravních nehod, při nichž dojde ke zranění. Kromě toho se Komise při práci na této směrnici opírala o slyšení mnoha odborníků a zájmových skupin i skupiny na vysoké úrovni pro bezpečnost silničního provozu.
Ačkoli cílem tohoto návrhu je dosáhnout jednotné úrovně bezpečnosti na všech silnicích v členských státech, návrh směrnice Komise se vztahuje pouze na transevropskou síť. Aby bylo možno dosáhnout vysokého standardu bezpečnosti platného pro celou transevropskou síť, je nutno stanovit závaznou metodiku a vytvořit podmínky pro zavedení bezpečnostních postupů. Výměna osvědčených postupů již nestačí. Přesto tato směrnice usiluje rovněž o zlepšení výměny osvědčených postupů mezi členskými státy.
Změny navrhované zpravodajem
Zpravodaj výrazně podporuje návrh Komise. Je však toho názoru, že některé jeho části je třeba v některých ohledech prohloubit a posílit. Navrhuje proto změny týkající se těchto prvků:
· Směrnice by se neměla uplatňovat pouze na stávající transevropskou silniční síť, nýbrž na všechny dálnice a hlavní silnice v členských státech. Silnice transevropské sítě se již vyznačují vysokou úrovní bezpečnosti a míra nehodovosti na těchto silnicích je poměrně nízká. Pokud by se směrnice uplatňovala pouze na tuto část evropské silniční sítě, byl by její přínos omezený. Z již zmíněného hodnocení dopadu, které Komise nechala vypracovat při práci na tomto návrhu, vyplývá, že by bylo možno ročně zachránit 400 lidských životů, pokud by se řízení bezpečnosti zavedlo na celé síti dálnic, a dalších 900 životů by bylo možno zachránit, pokud by se řízení bezpečnosti zavedlo na celé síti hlavních silnic.
· Čl. 2 odst. 2 návrhu Komise definuje „příslušný subjekt“ jako veřejnou nebo soukromou organizaci. Čl. 2 odst. 8 pověřuje příslušný subjekt k přijímání pokynů ohledně zásad bezpečnosti, které je třeba uplatňovat při budování nebo opravě silnic v daném členském statě. Zpravodaj se domnívá, že odpovědnost za stanovení pokynů podle směrnice i jejich kontrola by měly být výhradně v pravomoci veřejných orgánů.
· Analýza přínosů a nákladů (čl. 3 odst. 3) by měla probíhat ve všech členských státech podle jednotných kritérií. Předávané údaje by proto měly mít jednotný formát.
· Časový plán pro pravidelné běžné kontroly by měl být stanoven přesněji (čl. 6 odst. 3), a to tak, aby probíhaly alespoň jednou v zimním a jednou v letním období. Jelikož mají klimatické podmínky na kvalitu infrastruktury velký vliv, je spojení s ročními obdobími vhodné.
· Termín pro vstup směrnice v platnost by měl být kratší. Stejně tak je třeba zkrátit časové rozmezí mezi počáteční přípravou a přeškolením auditorů bezpečnosti (články 8 a 9).
· V zájmu sladění volného pohybu pracovníků na vnitřním trhu a bezpečnosti dopravní infrastruktury zpravodaj navrhuje, aby byla stanovena minimální kritéria pro počáteční přípravu a přeškolení auditorů a aby byla získaná osvědčení uznávána ve všech členských státech (článek 9).
· Aby bylo možno zohledňovat rychlý vývoj v oblasti dopravy a dopravní infrastruktury v EU, měla by být opatření přijatá členskými státy a získané údaje pravidelně analyzovány a vyhodnocovány Komisí. Z toho důvodu je podle názoru zpravodaje užitečné zavést jednotný formát pro podávání zpráv. Komise musí Parlament informovat o výsledku analýz (článek 10). V závislosti na výsledku by pak v případě nutnosti měl být obsah příloh směrnice přizpůsoben technickému pokroku, a to prostřednictvím postupu projednávání ve výboru s parlamentní kontrolou.
· Nový postup projednávání ve výboru s kontrolou by měl být v této směrnici uplatňován v případě dvou článků: u čl. 10 odst. 5, který stanoví pokyny pro příslušné subjekty, a u článku 10a (nový), který přizpůsobuje přílohy technickému pokroku. Nový postup dává Evropskému parlamentu možnost vyjádřit do tří měsíců své námitky proti opatření stanovenému postupem projednávání ve výboru.
· Zpravodaj zastává názor, že v zájmu zvýšení kvality bezpečnostních opatření je třeba v přílohách uvádět další prvky, např. klimatické podmínky, parkoviště a odpočívadla, svodidla a označování stavenišť.
28. 3. 2007
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku
pro Výbor pro dopravu a cestovní ruch
k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury
( KOM(2006)0569 – C6‑0331/2006 – 2006/0182(COD) )
Navrhovatel:
Ivo Belet
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
V roce 2001 si EU stanovila ambiciózní cíl snížit do roku 2010 počet úmrtí na evropských silnicích na polovinu. I když se situace zlepšuje, silniční nehody v EU si stále vyžádají ročně asi 40 000 obětí na životech a 1,7 milionu zraněných. Je to podobné, jako kdyby se na našich silnicích každý den zřítilo velké dopravní letadlo. Silniční nehody jsou nejčastější příčinou smrti osob do 45 let.
Bezpečnost silniční dopravy vyžaduje opatření týkající se vozidel, řidičů a infrastruktury. V uplynulých desetiletích bylo dosaženo výrazného pokroku v bezpečnosti vozidel a v pravidlech silničního provozu. V oblasti bezpečnosti silniční infrastruktury však dosud k obdobným společným snahám na evropské úrovni nedošlo. Cílem této směrnice je vyplnit tuto mezeru a zajistit, aby se otázky bezpečnosti staly nedílnou součástí všech fází plánování, projektování a provozu silniční infrastruktury v transevropské síti. Po všech členských státech se požaduje, aby provedly hodnocení dopadů bezpečnosti silničního provozu, revize a kontroly bezpečnosti silnic a zajistily řízení bezpečnosti silniční sítě. Stanovení a definování technických norem nebo požadavků je ponecháno na členských státech.
Zpravodaj vítá tento návrh, který by měl podle odhadů snížit každý rok počet obětí o více než 600, což každoročně přinese úsporu sociálních výdajů o více než 2,4 miliardy EUR. Naše hospodářství a naše společnost jsou do značné míry závislé na bezpečnosti a efektivnosti silniční dopravy. Zbytečné ztráty na životech a obrovské sociálně-ekonomické náklady způsobené dopravními nehodami (odhadované na 200 miliard EUR ročně) jsou nepřijatelné. Bezpečnost je a měla by být jednou z nejdůležitějších otázek pro všechny zúčastněné strany v silniční dopravě. Zpravodaj proto považuje tuto směrnici za součást nového „bezpečnostního balíčku“, který ve společné snaze zachránit každý rok tisíce zbytečných lidských obětí a ušetřit miliardy eur realistickým způsobem spojí všechny aktéry a součásti bezpečnostního řetězce – řidiče, vozidla, silniční komunikace, tvůrce politik a občany. Pozornost věnovaná bezpečnosti při projektování, výstavbě a údržbě silnic může významně přispět ke snížení výskytu a závažnosti dopravních nehod, protože ovlivní chování řidičů a odstraní chyby v silničních projektech. Význam a důležitost kvalitnější infrastruktury (např. kvality dálnic a silničních sítí, jízdních pruhů, dopravních značek) nedávno rovněž zdůraznil Parlament ve svém usnesení o hodnocení Evropského akčního programu pro bezpečnost silničního provozu v polovině období (18. ledna 2007).
Zpravodaj by chtěl zdůraznit dva aspekty: první se týká rozsahu směrnice, který se omezuje na transevropskou silniční síť. Tato síť obsahuje téměř 90 000 km silnic, ale převážně jde o dálnice nebo silnice podobné třídy. K většině smrtelných dopravních nehod však nedochází na těchto silnicích. Dochází k nim na dvouproudových silnicích mimo městské oblasti. Podle výzkumů by bylo možné mnohým nehodám předejít, pokud by stávající silniční infrastruktura byla řízena v souladu s nejnovějšími poznatky v oblasti bezpečnostního inženýrství. Z hlediska subsidiarity je pochopitelné, že se působnost směrnice omezuje jen na transevropské silnice. Aby se však zvýšila bezpečnost i na všech ostatních silnicích v EU, zpravodaj by doporučoval zlepšit existující, ale roztříštěnou výměnu osvědčených postupů. Kromě toho by chtěl zpravodaj začlenit do návrhu článek o přezkumu, který by požadoval, aby Komise na základě získaných zkušeností mimo jiné přehodnotila rozsah působnosti návrhu.
Zpravodaj by chtěl zdůraznit význam výzkumu, zejména v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT). Výzkum je nezbytným nástrojem zlepšení bezpečnosti na evropských silnicích. Vývoj a demonstrace komponent, opatření a metod (včetně telematiky) mohou zvýšit bezpečnost jednotlivých článků infrastruktury silniční dopravy. Zejména výzkum a vývoj komunikačních technologií pro infrastrukturu může zajistit bezpečný přenos informací mezi vozidlem a infrastrukturou. To je nezbytné k tomu, aby se nová technologie bezpečnosti vozidel stala dostupnou a aby byla plně využívána. Inteligentní dopravní systémy, které například zjistí nebezpečí na cestě a informují o něm řidiče ještě dříve, než jsou viditelné, jsou schopny zachránit lidské životy a snížit dopravní zácpy způsobené nehodami. V tomto ohledu by chtěl zpravodaj zdůraznit význam výzkumných projektů realizovaných jako součást rámcového programu výzkumu a rozšiřování jejich výsledků. Kromě toho je třeba se zmínit o zajímavé a důležité práci, kterou provádějí výzkumné sítě, např. Evropský program hodnocení silnic (EURORAP) a technologické platformy, např. Evropský poradní výbor pro výzkum v oblasti silniční dopravy (ERTRAC).
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 4a (nový)
(4a) Výzkum je nezbytným nástrojem zlepšení bezpečnosti na evropských silnicích. Vývoj a demonstrace komponent, opatření a metod (včetně telematiky) a rozšiřování výsledků vědeckého výzkumu hrají významnou úlohu při zvyšování bezpečnosti silniční infrastruktury.
Odůvodnění
V 7. rámcovém programu pro výzkum a rozvoj byla dosti velká částka vyčleněna na podporu evropského výzkumu také v oblasti bezpečnosti silniční infrastruktury (např. rozvoj moderních technických systémů a metody analýzy rizika při navrhování infrastruktury). Aby bylo těchto cílů dosaženo, je nezbytné zlepšit šíření výsledků výzkumů Společenství. Ve svém usnesení ze dne 18. ledna 2007 o přezkumu akčního plánu pro bezpečnost silničního provozu v polovině období Evropský parlament vyzval k intenzivnímu výzkumu a spolupráci všech zainteresovaných stran.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 5a (nový)
(5a) V zájmu dalšího zvyšování bezpečnosti dopravy na existujících silnicích by se mělo přihlédnout k negativním důsledkům zvlášť těžkých vozidel o celkové hmotnosti do 60 tun a maximální délce 25,25 metru, která představují četná bezpečnostní rizika.
Odůvodnění
Takzvané „gigalinery“ a „megatrucky“(obří silniční soupravy a těžká nákladní vozidla) ohrožují bezpečnost na evropských silnicích. Na mnohých dálnicích neexistuje žádný systém zábran (svodidel), který by vydržel náraz těchto vozidel. Dopravní nehody s těmito vozidly by měly velmi těžké následky a mostní konstrukce by byly rovněž vystaveny velkému zatížení.
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 8a (nový)
(8a) Aby se v Evropské unii zvýšila bezpečnost silnic, které nejsou součástí transevropské silniční sítě, je třeba zavést koherentní systém výměny osvědčených postupů mezi členskými státy, který bude mimo jiné zahrnovat stávající projekty bezpečnosti silniční infrastruktury a ověřené technologie bezpečnosti silničního provozu, např. zapuštěná odrazová skla silničního značení známá jako „kočičí oči“. Kromě toho by měla Komise tuto směrnici včas vyhodnotit, aby zjistila, zda by se měla její působnost rozšířit na všechny silnice v členských státech, zejména s přihlédnutím ke zranitelným účastníkům silničního provozu.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 8b (nový)
(8b) Přechod ze silniční dopravy na železniční může být rovněž důležitým nástrojem na podporu bezpečnosti silničního provozu.
Pozměňovací návrh
5
Čl. 10 odst. 1
1. Pět let po vstupu této směrnice v platnost a poté každé čtyři roky podávají členské státy Komisi zprávu o provádění této směrnice.
1. Čtyři roky po vstupu této směrnice v platnost a poté každé čtyři roky podávají členské státy Komisi zprávu o provádění této směrnice.
Odůvodnění
Tento návrh se musí přezkoumat. Aby mohla být revize provedena včas, měla by Komise nejdříve znát stav provádění směrnice.
Pozměňovací návrh
6
Čl. 10 odst. 4
4. Komise analyzuje obdržené zprávy a informace a případně poskytne Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice .
4. Komise analyzuje obdržené zprávy a informace a přezkoumá tuto směrnici, aby zjistila, zda by se měla její působnost rozšířit na všechny silnice v členských státech, zejména s přihlédnutím ke zranitelným účastníkům silničního provozu. Příslušnou zprávu a výsledky přezkumu předá Evropskému parlamentu a Radě.
Pozměňovací návrh
7
Článek 11a (nový)
Článek 11a
Povinnosti členských států
Aby se v Evropské unii zvýšila bezpečnost silnic, které nejsou součástí transevropské silniční sítě, zavedou členské státy koherentní systém výměny osvědčených postupů, který bude mimo jiné zahrnovat stávající projekty bezpečnosti silniční infrastruktury a ověřené technologie bezpečnosti silničního provozu.
Pozměňovací návrh
8
Příloha I bod 1 písm. d)
d) analýza dopadů navržených alternativ;
d) analýza dopadů navržených alternativ s ohledem na nejlepší dostupné know-how a postupy v bezpečnostním inženýrství a telematice;
Odůvodnění
Bezpečnostní inženýrství a telematika mohou zvýšit bezpečnost prvků infrastruktury silniční dopravy. Využívání IKT (např. inteligentních dopravních systémů) skýtá obrovské možnosti pro záchranu lidských životů. Při analýze alternativ by se proto mělo vzít v úvahu nejlepší know-how, které je k dispozici.
Pozměňovací návrh
9
Příloha I odst. 2 písm. da)
da) jakákoli potřeba zlepšení nebo vybudování stezek pro chodce a cyklistických stezek;
Pozměňovací návrh
10
Příloha III odst. 3 písm. f) odrážka 10a (nová)
- využívání a testování inteligentních dopravních značek a přijímacích systémů na integrovaný přenos povolené rychlosti do vozidel.
Odůvodnění
Využívání inteligentních dopravních značek k automatickému přenosu omezení rychlosti do projíždějících vozidel je poměrně jednoduché technické zařízení, které však může značně zvýšit bezpečnost.
Pozměňovací návrh
11
Příloha III odst. 3 písm. f) odrážka 10b (nová)
- zavedení služeb telematiky harmonizovaných pro provozní a signalizační účely na silnicích transevropské dopravní sítě a také zavedení inteligentních dopravních systémů.
Odůvodnění
Telematika a využívání inteligentních dopravních systémů mohou hrát velmi důležitou úlohu při zlepšování bezpečnosti dopravní infrastruktury, a v důsledku toho by měly být považovány za potenciální nápravná opatření.
POSTUP
Název
Bezpečnost silniční infrastruktury
Referenční údaje
KOM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD)
Příslušný výbor
TRAN
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ITRE
23.10.2006
Navrhovatel
Datum jmenování
Ivo Belet
28.11.2006
Projednání ve výboru
26.2.2007
27.3.2007
Datum přijetí
27.3.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
40
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Silvia Ciornei, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Anne Laperrouze, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Atanas Paparizov, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Alexander Alvaro, Ivo Belet, Philip Dimitrov Dimitrov, Matthias Groote, Satu Hassi, Esko Seppänen
POSTUP
Název
Bezpečnost silniční infrastruktury
Referenční údaje
KOM(2006)0569 – C6-0331/2006 – 2006/0182(COD)
Datum predložení EP
5.10.2006
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
TRAN
23.10.2006
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ENVI
23.10.2006
ITRE
23.10.2006
LIBE
23.10.2006
Nezaujaté stanovisko
Datum rozhodnutí
ENVI
28.11.2006
LIBE
21.5.2007
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Helmuth Markov
27.11.2006
Projednání ve výboru
11.4.2007
4.6.2007
Datum přijetí
5.6.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
32
7
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Robert Atkins, Paolo Costa, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Arūnas Degutis, Saïd El Khadraoui, Robert Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Georg Jarzembowski, Stanisław Jałowiecki, Timothy Kirkhope, Dieter-Lebrecht Koch, Sepp Kusstatscher, Bogusław Liberadzki, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Robert Navarro, Josu Ortuondo Larrea, Willi Piecyk, Luís Queiró, Reinhard Rack, Luca Romagnoli, Gilles Savary, Brian Simpson, Renate Sommer, Dirk Sterckx, Ulrich Stockmann, Silvia-Adriana Ţicău, Georgios Toussas, Yannick Vaugrenard
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Philip Bradbourn, Markus Ferber, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Jeanine Hennis-Plasschaert, Elisabeth Jeggle, Anne E. Jensen, Helmuth Markov, Ari Vatanen, Corien Wortmann-Kool
