Vybrané rozhovory roku 2008
Instituce
2008-12-22 - 18:03
Během roku 2008 navštívila řada významných osobností Evropský parlament a poskytla redakci internetových stránek rozhovory. Výběr nejzajímavějších článků vám přinášíme v této příloze.
Přejeme vám příjemné čtení.
20081204FCS43818
"Náboženství je jako počasí," rozhovor s vrchním rabínem Jonathanem Sacksem
"Lidé si často pletou optimismus s nadějí," říká Sacks Britský vrchní rabín Jonathan Sacks navštívil ve středu 20.11. Evropský parlament v rámci oslav Evropského roku mezikulturního dialogu. V exkluzivním rozhovoru se věnuje otázce, jak čelit výzvám moderního světa a jak zacházet s extremisty, kteří ohrožují svobodu jednotlivce a vymoženosti občanské společnosti.
Pane vrchní rabíne, Evropa a Amerika nabízejí poměrně odlišné modely pro soužití občanů více etnik a náboženských vyznání. Co se mohou navzájem od sebe naučit?
Američané museli vždy začleňovat nově příchozí lidi do své společnosti, takže představa smluvního svazku, srovnatelným se slibem božím, byla ve Spojených státech vždy součástí politické kultury. Pojetí tohoto svazku pochází z evropské politické kultury z doby po reformaci, která velkou mírou čerpala z hebrejské bible.
Navrhuji proto, aby se Evropa vrátila k tomuto pojetí, které v sobě nese schopnost sjednocovat různé skupiny napříč kulturním rozdílům. Jedná se o prohlášení: "My, lid, se sdružujeme" - je to velice všeobjímající politické pojetí. Chcete-li budovat společnost, pak musíte zapojit každého jako stavitele. Když k něčemu přispějete, pak k tomu také máte osobitý vztah.
Takže Spojené státy si tuto myšlenku vzaly z Evropy. Půjčily si jí a dále jí používaly, i v době, kdy na ní Evropa již zapomněla. Byla zrozena v 17. století, kdy evropské národy musely najít cestu k vnitřnímu sjednocení. Jiné koncepce nevedou k ničemu dobrému. Romantická reakce na racionalismus devatenáctého století vytvořila národní státy založené na rasovém základu. Když vytvoříte národ na základě rasy anebo náboženského vyznání, pak vám vznikne výlučná společnost. A dnes víme, kam to vedlo: k dvěma světovým válkám a k holocaustu, takže touto cestou se již nikdy více nemůžeme vydat.
Poznámka: Racionalismus byl v 19. století specifickým výrazem optimismu, že člověk prostřednictvím rozumu a vědeckého poznání ovládne přírodu, racionálně uspořádá společnost a mravně se zdokonalí – víra v pokrok . Romantismus je životní postoj kultury jehož základem jsou cit, individualita a duše. Vznikl jako reakce na monopol rozumu ve filozofii osvícenství a hledal podněty v minulosti, například ve středověku.
Osobně jste se sešel s radikálními islamisty. Lze s nimi vést dialog?
Předpokladem pro vzájemný rozhovor je uznání vašeho práva mluvit, čímž se stanete partnerem pro dialog. Někdo, kdo odmítá podstatu mé samotné existence a mojí identitu, můj nárok na to mít svá práva, nemůže být partnerem pro dialog. Takže otázkou není jakým způsobem máme mluvit s extremisty, ale jakým způsobem máme mluvit s umírněnými lidmi, abychom extremisty izolovali.
Evropa musí posílit umírněné a rozumné lidi, aby zmenšila vliv extremistů. Jedná se o velkou politickou výzvu, protože média bohužel dodávají extremistům vliv. Když unesete tanker plný ropy, anebo někde necháte něco vybuchnout a zabijete lidi, pak si získáte pozornost médií. Mediální prezentace extremistů pak vytváří vzor pro nespokojené mladé lidi. Stanou se z nich hrdinové. A mladí lidé si řeknou: "Jéé, takový chci být taky." A nenajdeme-li proti tomu účinný odpor, pak se všichni dostaneme do pěkné šlamastyky.
Takže nevyhledávejte dialog s extremisty, ale udělejte hrdiny z umírněných a rozumných lidí.
Podíváme-li se na Blízký východ, nemělo by náboženství být nástrojem k vzájemnému porozumění místo důvodem pro boj?
Náboženství je jako počasí. Někdy svítí sluníčko a vy jste z počasí nadšeni, jindy je zima a prší a počasí vás jen rozčiluje. Náboženství bez dobrých a špatných prvků neexistuje. V nestabilních dobách nejistoty a strachu, kdy se věci rychlé mění, lidé vyhledávají ty, kteří jim nabízejí jistotu. Jedná se vesměs o extremisty. Jejich pohled na svět je jednoduchý: my máme pravdu, oni pravdu nemají. V oblastech, kde se vyskytuje politická nejistota a náboženský extremismus, jsou skutečnými hrdiny lidé, kteří se v rámci svého náboženství extremistům postaví. Někteří byli za své postoje zavražděni, někteří exkomunikováni. Musíte mít odvahu se extremistům postavit. Ale podaří-li se vám s dávkou humoru dostat na svou stranu více lidí, pak můžete extremisty porazit.
Mezi Izraelci a Palestinci je řada náboženských vůdců, kteří podporují mír a jsou ochotni uznat náboženské postoje druhé strany. Tvoří většinu? To není podstatné. Potřebujete lidi, kteří budují mosty. Není podstatné je-li jich málo nebo hodně. Musíte je ocenit a pracovat s nimi.
Když se díváte zpět do dějin, vidíte naději, že se někdy podaří, aby různá náboženství existovala v míru vedle sebe?
Lidé si často pletou optimismus s nadějí. Je tu však velký rozdíl. Optimismus je víra, že se věci zlepší. Naděje je přesvědčení, že budeme-li dostatečně tvrdě pracovat na zlepšení věcí, pak se nám to podaří. Optimismus je pasivní postoj, naděje je aktivní. Aby byl člověk optimistou nepotřebuje mít odvahu, jen jistou dávku naivity. Ale k tomu mít naději potřebujete pořádnou dávku odvahy.
S vědomím toho, co všechno náš národ za posledních tři tisíce let prožil, nemůže žádný žid, který něco ví o židovských dějinách, být optimistou. Ale žádný žid se nemůže vzdát naděje. Národní hymna státu Izraele se jmenuje "naděje" (hatikva). Úlohou nás, náboženských představitelů, je být nositeli naděje ve světě, který propadá zoufalství. Potřebujete vytrvalost a také odvahu k tomu mít naději, ale o alternativě nemůžeme ani přemýšlet. Politika založená na zoufalství je vždy nebezpečnou politikou.
Jsou vtipy součástí naděje?
Samozřejmě! Humor je bratrancem naděje. Dokonce jsem navrhl předsedovi Pötteringovi, aby po roce pro mezikulturní dialog vyhlásil Evropský rok humoru. Byl to samozřejmě jen vtip.
Pane vrchní rabíne, děkujeme Vám za rozhovor. Tisková zpráva Internetová stránka vrchního rabína (anglicky) Evropský rok mezikulturního dialogu
Rozhovor: pravoslavný patriarcha Bartoloměj I.
Patriarcha Bartoloměj I. V rámci Evropského roku mezikulturního dialogu navštívila Evropský parlament Jeho Svátost ekumenický patriarcha Bartoloměj I.. Je považován za bojovníka za náboženskou svobodu v Turecku a propagátora dialogu mezi náboženskými společenstvími. Bartoloměj I. ve svém projevu zdůraznil význam mezikulturního dialogu a ocenil evropskou integraci jako projekt podporující mír a toleranci. Rovněž zdůraznil význam respektu národnostních menšin. Na závěr podpořil snahu Turecka, stát se členskou zemí EU.
Dnes jste jako náboženský představitel vystoupil v politické instituci. Jak vnímáte v dnešní době součinnost náboženství a politiky na evropské úrovni?
Náboženství a politika existují vedle sebe protože slouží lidem. (...) Evropská kultura je především založena na křesťanství, ale to neznamená, že bychom měli z Evropy vylučovat někoho, kdo není křesťan. Soužití křesťanů a nekřesťanů by mělo vést k vzájemnému obohacení.
Pro Vás má dialog mezi náboženstvími prioritu. Jak byste popsal dnešní soužití křesťanů a muslimů v Evropě?
Existence mnoha milionů muslimů, kteří žijí v Evropě, je dnes realitou. Měli bychom žít společně v harmonii jako děti stejného Boha. Nikdo by neměl žít v ghettu, měli by se integrovat a vzít si od většinové společnosti to nejlepší, co jim nabízí.
Říká se o Vás, že jste ekologicky smýšlející patriarcha. Proč se tak výrazně zastáváte životního prostředí?
Zájem o ekologii jsem zdědil již od svého předchůdce. Ochrana životního prostředí je naléhavou a životně důležitou otázkou na celém světě. Církev má povinnost se angažovat a posílit povědomí o potřebě chránit naší planetu. To se týká především mladých lidí, protože v jejich rukou leží budoucnost naší zeměkoule.
Angažujete se v náboženském dialogu a podporujete vztahy Turecka se sousedy. Myslíte si, že tato činnost nějak ovlivní jednání o členství Turecka v Evropské unii?
Turecko má dobré vztahy se všemi svými sousedy, včetně Řecka, Bulharska a Rumunska, třemi pravoslavnými zeměmi, které jsou již členy EU. Mnozí říkají, že Turecko je muslimská země a že proto pro ní není v Evropské unii místo. Věřím, že rozdíl v náboženství by nemělo být překážkou pro členství, když Turecko splní všechny vstupní požadavky. V Evropě je místo pro všechny, když se přizpůsobíme a nebudeme žít v ghettech.
Děkujeme Vám za rozhovor.
Ekumenický patriarcha Bartoloměj I.
Narodil se v roce 1940 na ostrově Imvros (Gokceada) v Turecku a vystudoval pravoslavnou teologickou školu v Halki. Sídlí v Istanbulu (Konstantinopol) a je již 270. arcibiskupem na stolci sv. Ondřeje. Předsedá v bratrské jednotě pravoslavným církvím v Alexandrii, Antiochii, Jeruzalémě, Rusku, Srbsku, Rumunsku, Bulharsku, Gruzii, Kypru, Řecku, Polsku, Albánii, Estonsku, Finsku, Slovensku a v České republice. Koordinuje také další menší arcidiecéze.
Stránka Bartoloměje I. Tisková zpráva Rok mezikulturního dialogu 2008
Poslanec-závodník podporuje silniční bezpečnost
Krzysztof Holowczyc, poslanec a závodník Z Paříže do Dakaru a pak do Bruselu. Tak lze popsat nedávný směr životní dráhy polského europoslance Krzysztofa Holowczyce. Dnes sedí evropský vítěz z roku 1997 v Parlamentu a zabývá se bezpečností na evropských silnicích. Říká, že mnoho prvků silniční bezpečnosti má svůj původ v ochraně závodníků. Zeptali jsme se ho, jak lze v Evropě snížit počet úmrtí na silnicích?
Pane poslanče, jak lze snížit počet silničních nehod?
Statistiky silničních nehod jsou velice smutné. Nové členské země Evropské unie se v tomto ohledu posadily ihned do čela evropské tabulky. Naštěstí jsme se již posunuli od snění k realitě a zavedli jsme několik výrazných změn. Jako bývalého závodníka mě zajímají především dvě nové technologie: "inteligentní" auta a záchranný systém eCall.
V současné době se mezi zákonodárci diskutuje povinné zavedení systémů, které by držely vozidlo během jízdy v rovnováze. Když se pak takovéto "inteligentní" auto dostane do smyku, pak jej elektronický systém opět dostane do vyrovnané polohy a tím pádem do většího bezpečí.
Systém eCall je v Evropě již rozšířený. Po silniční nehodě se aktivuje speciální zařízení zabudované v autě a samostatně vyšle zprávu na nejbližší záchrannou stanici. Čím rychleji pak přijede lékařská pomoc, tím vyšší je šance na přežití. Jako závodník vím moc dobře, jak důležité jsou tyto minuty ... a také vím moc dobře, jak to bolí po nehodě.
Tento systém mimochodem používáme již běžně v silničních závodech. Například na Rallye Paříž-Dakar musí posádka zmáčknout po zastavení vozidla během 30 vteřin tlačítko, jinak je vyslán záchranný signál. Většina bezpečnostních systému byla vyvinuta pro ochranu automobilových závodníků. Jako jeden z nich mi dnes moje zkušenost pomáhá při tvorbě nových zákonů. Čísla to jasně dokládají - systém eCall zachrání jen v Evropě každoročně 2,500 lidských životů.
Buďte v dopravě ohleduplní!
V Polsku, v Pobaltí, v Rumunsku a v Bulharsku jsou automobilové nehody na denním pořádku. Není tomu divu, protože řidičské schopnosti jsou v těchto zemích slabé.udělat řidičák vás v těchto zemích stojí asi třetinu toho, co v Německu anebo ve Francii, přitom jsou ceny automobilů a benzinu skoro stejné.
Evropští řidiči se musí naučit slušným návykům v dopravě. K tomu patří například ohleduplnost k ostatním účastníkům silničního provozu. Když například snížíte rychlost abyste umožnili jinému auto změnit pruh, pak můžete mít dobrý pocit z toho, že jste někomu pomohli.
Děkujeme Vám za rozhovor. Usnesení: Bezpečnost silničního provozu: systém eCall pro všechny Usnesení: První zpráva o iniciativě "Inteligentní automobil" Stránka poslance
Wole Soyinka - první laureát Nobelovy ceny z Afriky
Wole Soyinka: "Každá kultura má své vlastní priority" Během Afrického týdne navštívilo Evropský parlament mnoho významných osobností. Jedním z nich byl Wole Soyinka, spisovatel z Nigérie, který v roce 1986 obdržel Nobelovu cenu za literaturu. Ve čtvrtek řekl v rozhovoru s europoslanci, že lidé porušující lidská práva musí být postaveni před soud. Zeptali jsme se ho na jeho názor na spolupráci různých kultur.
O jakých tématech by se lidé měli bavit, když se věnují mezikulturnímu dialogu?
Z mého hlediska se jedná o lidský fenomén, nyní se ovšem bavíme o tom, jak prakticky tento dialog posílit. V mezinárodním prostředí už jsme konečně opustili doby, kdy existovala jistá hierarchie kultur. Dnes se setkáváme i s uznáváním kultur, které jsou cizí anebo neznáme. Musíme tedy vylepšit mechanismy vzájemné komunikace."
Jakou roli by měli hrát spisovatelé ve společnosti, v Africe a v Evropě?
To se opět vracíme k mezikulturní komunikaci a každá kultura má své vlastní priority. Myslím si, že společensky-politické prvky si vždy najdou svou cestu, ať už se jedná o poezii na africkém kontinentě anebo dříve v Sovětském svazu. Je to jako voda, najde si vždy svou hladinu.
Mluvil jste o "mechanismech výměny" mezi kulturami. Co tím máte přesně na mysli?
Dám vám příklad. Britský kulturní institut (British Council) a francouzský kulturní institut (Alliance Francaise) čas od času posílají divadelní soubory do Afriky, kde pak hrají před místním publikem, například v Nigérii. Nigerijské skupiny pak mohou vycestovat a představit své umění v zahraničí a představit divákům hry, které v životě předtím neviděli. Když jste se na něčem takovým někdy podíleli, pak uvidíte, jakým způsobem vám toto rozšiřuje obzor."
Dalším příkladem je fenomén mezinárodního rozšíření místních festivalů. Jeden takový festival, který se odehrává na mojí univerzitě, je "Masky, maškarády a loutky". Byl příležitostí představit lidem v Nigérii tradici masek z celého světa. Pozvali jsme Japonce, Číňany a skandinávské země. Mnozí lidé v Nigérii vůbec nemá tušení, že tradice masek pochází z těchto zemí, většina si myslí, že masky pocházejí z Afriky.
To bylo pro Nigerijce velice užitečné, protože u nás existuje jistý náboženský fundamentalismus, který zkresluje kulturní vnímání lidí. Mnozí křesťané a muslimové v Nigérii pořád ještě věří, že masky jsou symbolem fetišismu, pohanství a barbarství - a to si myslí i někteří studenti.
Jaké máte pocity z Vaší účasti na Africkém týdnu v Evropském parlamentu?
Jaký mám pocit? Tohle je pro mě stará známá půda! Když jsme byli v nesnázích, tak jsme se obrátili na europoslance a mohli jsme s nimi mluvit.Nyní, když se situace v mé zemi uklidnila a obdržel jsem pozvánku, tak to byla pro mě příležitost přijet a poděkovat pro podporu během období poslední diktatury. Většinou jsem zván, když je v Nigérii krize a tak doufám, že už se nebudu muset vracet za takových okolností. Takže jsem celkem šťastný, že se tu mohu na chvilku zastavit.
Děkujeme Vám za rozhovor. Článek: Africký týden Rok mezikulturního dialogu 2008 Wikipedie: Wole Soyinka
Rozhovor: Hebson Makuvise, představitel opozice v Zimbabwe
Hebson Makuvise: "Dny Roberta Mugabeho jsou sečteny." Zimbabwe byla dříve jednou z nejbohatších zemí v Africe. Dnes čelí astronomické inflaci, lidé trpí hladem a žijí ve strachu před tlupami diktátora Roberta Mugabeho. Mezinárodní společenství ostře odsoudilo inscenaci voleb, ve kterých se Mugabe nechal prostřednictvím brutálního násilí a zastrašování voličů potvrdit v úřadu. Hnutí pro demokratické změny (MDC) sdružuje opozici v zemi. Představitel MDC Hebson Makuvise navštívil v úterý 15. července Evropský parlament a poskytl nám rozhovor.
Myslíte si, že za současné problémy v Zimbabwe lze dávat vinu jen Robertu Mugabemu a jeho režimu? Je možné je řešit, dokud on zůstane u moci?
Problémy, které dnes máme v Zimbabwe jsou z velké části výsledkem vlády Roberta Mugabeho. Je to pohroma, kterou vytvořili lidé. Roberta Mugabeho nemá místo v budoucnosti naší země. Jeho odborná znalost v oblasti používání násilí není vhodná pro Zimbabwe, není vhodná pro region a není vhodná pro Afriku.
V rámci Vašeho setkání s europoslanci jste nazval vládnoucí stranu ZANU-PF "mafií" a o Robertu Mugabe jste řekl, že je "vůdce zlodějů a gangsterů". Jak se mu podařilo zůstat tak dlouho u moci, když se situace vyvíjela tak špatně?
Mugabemu pomáhá tlupa tzv. šéfů státních složek - velitelé vojska, policie, vězeňské služby a velitel letectva, kteří ho všichni ochraňují. Pro byl schopen zůstat u moci i poté, co bylo založeno Hnutí pro demokratické změny (MDC). Tito lidé také mají výhody vzájemné ochrany a ochrany ze shora. Ale jedná se jen o pět jedinců. Řadoví vojáci a policisté chtějí změny, ale jsou nuceni veřejně hlasovat před očima svých velitelů a nemohou vyjádřit svou svobodnou vůli.
Je těžší se zbavit domácí represe, než represe, která přichází zvenčí?
Nemyslím si, že by diktátoři byli příliš odlišní. Taktika je stejná - násilí, politika protežování určitých skupin a politická rétorika. Když se podíváte na všechny diktátory na světě, tak poznáte, že mají všichni mnoho společného. Robert Mugabe ví, že jeho dny jsou sečteny a myslím si, že se pomalu dostáváme ke konci. Dostává se nám podpory z regionu a z mezinárodního společenství, i když existuje ještě nadále několik vůdců v naše regionu, kteří považují Roberta Mugabeho za hrdinu. Ale názory se mění v jak v regionu, tak i v celé Africe.
Robert Mugabe odejde, jestli se mu to líbí anebo ne, protože občané Zimbabwe se již rozhodli a hlasovali pro MDC a Morgana Tsvangiraie. Tyto volby Mugabeho zradikalizovaly, proto spustil vlnu znásilňování žen, mučení a únosy lidí. Uvědomil si, že ho obyvatelé Zimbabwe odmítli.
Děkujeme Vám za rozhovor. Usnesení k situaci v Zimbabwe Článek: Dívejte se na Afriku s optimismem, říká předsedkyně Panafrického parlamentu (19.3.2008) Internetové stránky MDC
CS
1
PHOTO
20081120PHT42646.jpg
CS
3
LINK
http://www.chiefrabbi.org/
CS
5
PHOTO
20080922PHT37821.jpg
CS
6
LINK
http://www.ec-patr.org/default.php?lang=en
CS
7
LINK
//news/expert/infopress_page/008-37895-266-09-39-901-20080923IPR37894-22-09-2008-2008-false/default_cs.htm
CS
8
LINK
/////news/public/focus_page/037-20989-042-02-07-906-20080211FCS20948-11-02-2008-2008/default_cs.htm
CS
9
PHOTO
20081001PHT38504.jpg
CS
10
LINK
http://Bezpečnost silničního provozu: systém eCall pro všechny
CS
12
LINK
/members/public/geoSearch/view.do?country=PL&partNumber=1&id=39764&language=CS
CS
13
PHOTO
20080909PHT36621.jpg
CS
14
LINK
//news/public/story_page/030-35710-245-09-36-903-20080901STO35668-2008-01-09-2008/default_cs.htm
CS
15
LINK
///news/public/focus_page/037-20989-042-02-07-906-20080211FCS20948-11-02-2008-2008/default_cs.htm
CS
16
LINK
http://en.wikipedia.org/wiki/Wole_soyinka
CS
17
PHOTO
20080715PHT34307.jpg
CS
20
LINK
http://www.mdczimbabwe.org/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081117IPR42209 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080211FCS20948 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0311 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0364 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307STO23351 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
