24. 1. 2005
SPOLEČNÝ NÁVRH USNESENÍ,
který v souladu s čl. 108 odst. 5 jednacího řádu předložili poslanci
– Hans-Gert Poettering, Ewa Klamt, Timothy Kirkhope, Patrick Gaubert za skupinu PPE-DE
– Martin Schulz, Glyn Ford, Martine Roure, za skupinu PSE
– Sarah Ludford, Graham Watson, Alexander Nuno Alvaro za skupinu ALDE
– Daniel Marc Cohn-Bendit, Monica Frassoni, za skupinu Verts/ALE
– Francis Wurtz, Miguel Portas, Dimitrios Papadimoulis, André Brie, Marco Rizzo, Helmuth Markov, za skupinu GUE/NGL
– Brian Crowley, za skupinu UEN
a který nahrazuje návrhy předložené níže uvedenými skupinami:
– PSE (B6‑0069/05)
– Verts/ALE (B6‑0070/05)
– ALDE (B6‑0073/05)
– GUE/NGL (B6‑0074/06)
– PPE-DE (B6‑0076/05)
– UEN (B6‑0077/05)
o připomenutí holokaustu, antisemitismu a rasismu
Usnesení Evropského parlamentu o připomenutí holokaustu, antisemitismu a rasismu
Evropský parlament ,
–
s ohledem na články 2, 6, 7 a 29 Smlouvy o Evropské unii a článek 13 Smlouvy o ES, které stanoví, že členské státy musí zajistit co nejvyšší úroveň při dodržování lidských práv a zákazu diskriminace, a s ohledem na Evropskou listinu základních práv;
–
s ohledem na předchozí usnesení o rasismu, xenofobii a antisemitismu ze dne 27. října 1994, 27. dubna 1995, 26. října 1995, 30. ledna 1997 a 16. března 2000 a s ohledem na zprávu výboru EP k šetření ohledně rasismu a xenofobie z roku 1990 a písemné prohlášení Evropského parlamentu z června 2000 k připomenutí holokaustu;
–
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1035/97, kterým se zřizuje Evropské středisko pro sledování rasismu a xenofobie, s ohledem na různé zprávy monitorovacích center EU o rasismu v EU, včetně zpráv „Projevy antisemitismu v EU v letech 2002 - 2003“ a „Vnímání antisemitismu v Evropské unii“, které byly zveřejněny v březnu 2004;
–
s ohledem na Berlínskou deklaraci sestavenou v průběhu druhé konference OSCE o antisemitismu konané v Berlíně ve dnech 28. - 29. dubna 2004 a s ohledem na nedávné ustanovení vlastního zástupce OSCE pro boj s antisemitismem,
–
s ohledem na Stockholmskou deklaraci z mezinárodního fora o holokaustu, které se konalo ve Stockholmu ve dnech 26. 28. ledna 2000 a které prosazovalo lepší osvětu v souvislosti s holokaustem;
–
s ohledem na ustanovení se dne 27. ledna jako den památky obětí holokaustu v některých členských zemích EU;
–
s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že den 27. ledna 2005, kdy se slaví 60. výročí osvobození hitlerovského fašistického vyhlazovacího tábora v Osvětimi-Březinka, ve kterém byly zavražděny stovky tisíců Židů, Romů, homosexuálů, Poláků a vězňů různých národností, není pro Evropany pouze skutečnou příležitostí připomenout si a odsoudit nepředstavitelné hrůzy a tragédii holokaustu, ale je zároveň příležitostí začít se zabývat zneklidňujícím nárůstem antisemitismu a zvláště jeho projevy v Evropě a znovu se zamyslet na tím, jaká nebezpečí představuje pronásledování občanů na základě jejich rasy, etnického původu, náboženských nebo politických přesvědčení či sexuální orientace;
B.
vzhledem k tomu, že Evropa nesmí zapomenout na svou minulost: koncentrační a vyhlazovací tábory zbudované stoupenci nacismu jsou nejostudnějšími a nejbolestivějšími kapitolami historie našeho kontinentu; vzhledem k tomu, že zločiny páchané v Osvětimi musí žít v paměti dalších generací jako varovný signál před takovou genocidou, která vychází z opovržení dalšími lidskými bytostmi, nenávisti, antisemitismu, rasismu a totality;
C.
vzhledem k tomu, že diskriminace na základě náboženství a etnického původu se stále objevuje na různých úrovních bez ohledu na opatření přijatá Evropskou unií v uplatňování článku 13 Smlouvy o ES;
D.
vzhledem k tomu, že Židé žijící v Evropě zažívají stéle větší pocit nejistoty v důsledku antisemitismu šířeného prostřednictvím Internetu a v důsledku projevů antisemitismu, jako je zneuctívání synagog, hřbitovů a dalších náboženských míst, útoky na židovské školy a kulturní centra a útoky na osoby židovského původu žijící v Evropě, které často vedou k ublížení na zdraví;
E.
vzhledem k tomu, že holokaust hluboce poznamenal vědomí Evropy zejména v souvislosti s nenávistí vůči Židům a Romům z důvodu jejich rasové či náboženské identity, přesto však projevy antisemitismu, rasových a náboženských předsudků představují i nadále velice vážnou hrozbu pro jejich oběti a pro evropské a mezinárodní demokratické hodnoty, lidská práva a právní stát, a tudíž také obecně pro evropskou a celosvětovou bezpečnost;
F.
vzhledem k tomu, že je nezbytné pokračovat v probíhajícím dialogu se sdělovacími prostředky, který se zabývá tím, jak mohou jejich zpravodajství a jejich výklady pozitivně či negativně ovlivnit vnímání a chápaní náboženských, etnických a rasových otázek a jak by měla být prezentována historická fakta;
1.
vzdává hold všem obětem fašismu a věří, že trvalý mír v Evropě musí být založen na připomenutí toho, co se odehrálo v historii Evropy; odmítá a odsuzuje revizionistické tendence a popírání holokaustu jako ostudné a protichůdné s historickými fakty a zároveň vyjadřuje obavu nad narůstajícím počtem extremistických a xenofobních stran a narůstající tendencí veřejnosti přijímat jejich postoje za vlastní;
2.
vyzývá orgány Evropské unie, členské státy a všechny demokratické politické strany v Evropě, aby:
- odsoudily všechny projevy netolerance a podněcování k rasové nenávisti, stejně jako všechny případy obtěžování a rasového násilí;
- odsoudily zejména a bez výjimky všechny projevy a zločiny antisemitismu v jakékoli podobě;
- odsoudily zejména všechny případy násilí motivovaného náboženskou a rasovou nesnášenlivostí nebo netolerancí, včetně útoků na náboženská místa, náboženské památky a svatyně, které náleží k židovské, muslimské nebo jiné víře, a násilné útoky proti menšinám, jako jsou Romové;
3.
naléhavě vyzývá Radu a Komisi, stejně jako různé úrovně místních, regionálních a národních vlád členských států, aby sladily svá opatření pro boj proti antisemitismu a proti útokům na menšinové skupiny, včetně Romů a občanů třetích zemí žijících v členských státech, a aby tak zajistily dodržování zásad tolerance a nediskriminace a podpořily společenskou, hospodářskou a politickou integraci;
4.
je přesvědčen, že tyto snahy by měly také zahrnovat podporu dialogu a spolupráce mezi různými částmi společnosti na místní a celonárodní úrovni, a to i pokud jde o dialog a spolupráci mezi různými kulturními, etnickými a náboženskými skupinami společnosti;
5.
opět zdůrazňuje své přesvědčení, že připomenutí minulosti a osvěta tvoří nezbytnou součást snahy o dosažení stavu, kdy se netolerance, diskriminace a rasismus stanou otázkou minulosti, a naléhá na Radu, Komisi a členské státy, aby posílily boj proti antisemitismu a rasismu intenzivnějším budováním povědomí o minulosti holokaustu a ponaučení z něj mezi mladými lidmi a přitom, aby:
- podporovaly připomenutí holokaustu a zároveň ustanovily den 27. ledna Evropským dnem památky obětí holokaustu po celé EU;
- podporovaly osvětu o holokaustu prostřednictvím institucí připomínajících památku holokaustu, zejména prostřednictvím Muzea v Osvětimi-Březince a Berlínského informačního centra o holokaustu (Stiftung Denkmal für die ermordeten Juden Europas) jako evropských informačních zdrojů, přičemž by se vzdělávání zaměřené na holokaust a evropské občanství mělo stát běžným prvkem školních vzdělávacích programů v EU, a aby postavily současný boj proti rasismu, xenofobii a antisemitismu na zkušenostech holokaustu;
- zajistily, že vzdělávací programy ve všech 25 členských státech budou skutečně přísně dodržovat výuku problematiky druhé světové války a využijí příležitosti, že Parlament začlenil do rozpočtu na rok 2005 opatření pro programy, v rámci kterých mohou školy v celé EU přebírat péči o válečné hroby a památníky;
6.
vítá záměr Lucemburska obnovit přerušená jednání o návrhu rámcového rozhodnutí k rasismu a xenofobii a naléhavě vyzývá Radu, aby dospěla k dohodě o celoevropském zákazu nabádání k náboženské a rasové nenávisti v rámci EU, zachovala však legitimní svobodu projevu;
7.
vyzývá Komisi, aby začala přehodnocovat uplatňování směrnice 2000/43/ES o rasové rovnoprávnosti, jejímž cílem je posílit protidiskriminační opatření Evropské unie, a aby zorganizovala odbornou konferenci, na níž budou přizváni představitelé všech zainteresovaných skupin, zejména političtí představitelé, veřejnoprávní organizace na národní, regionální a místní úrovni, nevládní organizace a asociace činné v této oblasti;
8.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí.
