9. 2. 2011 B7-0103/2011 NÁVRH USNESENÍ předložené na základě prohlášení Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o mediálním zákonu v Maďarsku
Daniel Cohn-Bendit
,
Rebecca Harms
,
Judith Sargentini
,
Helga Trüpel
za skupinu Verts/ALE
PE459.635v01-00 B7‑0103/2011 Usnesení Evropského parlamentu o mediálním zákonu v Maďarsku
Evropský parlament ,
– s ohledem na články 2, 6 a 7 Smlouvy o Evropské unii, články 49, 56, 114, 167 a 258 Smlouvy o fungování Evropské unie, článek 11 Listiny základních práv Evropské unie a článek 10 Evropské úmluvy o lidských právech a na další ustanovení právních předpisů EU a mezinárodního práva týkající se dodržování, prosazování a ochrany základních práv a svobody projevu a informací a zejména práva na pluralitu sdělovacích prostředků,
– s ohledem na směrnici 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách - AVMSD),
– s ohledem na Evropskou chartu svobody tisku ze dne 25. května 2009 a na pracovní dokument Komise o pluralitě sdělovacích prostředků v členských státech EU ( SEK(2007)0032 ), na „třístupňový přístup k pluralitě sdělovacích prostředků“ vymezený Komisí a na nezávislou studii, která byla jménem Komise vypracována a dokončena v roce 2009,
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. září 2008 o koncentraci a pluralitě sdělovacích prostředků v Evropské unii, usnesení ze dne 22. dubna 2004 o nebezpečí porušování svobody projevu a informací v Evropské unii a zejména v Itálii a na usnesení ze dne 7. září 2010 o žurnalistice a nových médiích – vytváření evropské veřejné sféry,
– s ohledem na prohlášení Komise a na předložené parlamentní otázky a diskuse týkající se svobody informací v Itálii, jež proběhly dne 8. října 2009 v Evropském parlamentu, a na diskuse týkající se maďarského mediálního zákona, které proběhly dne 17. ledna 2011 ve výboru LIBE,
– s ohledem na rozhodnutí výboru LIBE požádat Agenturu EU pro základní práva o vydání výroční srovnávací zprávy o situaci v oblasti svobody, pluralismu a nezávislého spravování sdělovacích prostředků v členských státech EU, která bude zahrnovat také ukazatele,
– s ohledem na Úmluvu UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, zejména na čl. 5 odst. 2 a na články 7 a 11,
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že Evropská unie je založena na hodnotách demokracie a právního státu, jak je jasně vyloženo v článku 2 Smlouvy o EU, a tudíž zajišťuje a podporuje svobodu projevu a informací, jak je uvedeno v článku 11 Listiny základních práv a v článku 10 Evropské úmluvy o lidských právech, pro něž je svoboda a pluralita sdělovacích prostředků základním předpokladem, a vzhledem k tomu, že tato práva zahrnují svobodu vyjadřovat své názory a přijímat a sdělovat informace bez jakékoli kontroly, vměšování či tlaku ze strany orgánů veřejné moci,
B. vzhledem k tomu, že pluralita a svoboda médií jsou i nadále v EU a jejích členských státech předmětem vážného znepokojení, jak ukazuje nedávná vlna kritiky, která se vzedmula v souvislosti s mediálním zákonem a ústavními změnami v Maďarsku zavedenými v období mezi červnem a prosincem 2010 a za níž stojí mezinárodní organizace, jako je OBSE a úřad komisaře Rady Evropy pro lidská práva, profesní organizace novinářů, redaktorů a vydavatelů, nevládní organizace působící v oblasti lidských práv a občanských svobod, ale i členské státy a Evropská komise,
C. vzhledem k tomu, že Komise vznesla pochybnosti ohledně souladu maďarského mediálního zákona se směrnicí AVMSD a obecně s acquis, zejména pokud jde o povinnost všech poskytovatelů audiovizuálních mediálních služeb zajistit vyvážené zpravodajství, o zásadu země původu a registrační požadavky, a požádala maďarskou vládu o příslušné informace, a vzhledem k tomu, že maďarská vláda v reakci na tuto žádost poskytla další informace o těchto záležitostech a prohlásila, že je připravena tyto předpisy přezkoumat a změnit,
D. vzhledem k tomu, že OBSE vyjádřila vážné obavy v souvislosti s rozsahem maďarských předpisů (materiálně i územně definovaným polem působnosti), svobodou projevu a regulací obsahu, jmenováním jediné osoby do čela státního mediálního a telekomunikačního úřadu a veřejnoprávním vysíláním Analýza a posouzení maďarského legislativního balíčku a návrhu právních předpisů v mediální a telekomunikační oblasti, kterou pro OBSE vypracoval Dr Karol Jakubowicz.
, přičemž uvedla, že nové právní předpisy oslabují pluralitu sdělovacích prostředků, ohrožují politickou a finanční nezávislost veřejnoprávních médií a dlouhodobě v negativním smyslu ovlivňují svobodu médií a že mediální úřad a rada pro rozhlasové a televizní vysílání jsou politicky homogenní Dopis, který dne 14. ledna 2010 zaslal předsedovi parlamentního Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci zástupce OBSE pro oblast svobody sdělovacích prostředků.
a vykonávají neustálou a centralizovanou vládní a politickou kontrolu nad všemi sdělovacími prostředky; další obavy se týkají mj. nepřiměřených a extrémních sankcí ukládaných na základě diskutabilních a nejasných důvodů, neexistující možnost automatického pozastavení sankcí mediálního úřadu v případě, že je proti nim podáno odvolání k soudu, porušení zásady ochrany novinářských zdrojů a ochrany rodinných hodnot,
E. vzhledem k tomu, že komisař pro lidská práva Rady Evropy vyzval maďarské orgány k tomu, aby při přezkumu svých mediálních zákonů do nich začlenily standardy Rady Evropy týkající se svobody projevu a plurality sdělovacích prostředků, příslušná doporučení Rady ministrů a Parlamentního shromáždění Rady Evropy a zejména závazné standardy obsažené v Evropské úmluvě o lidských právech a judikatuře Evropského soudu pro lidská práva; upozornil na používání nejasných definic, které by se mohly stát předmětem mylného výkladu, vytvoření politicky nevyvážené regulační mašinérie vyznačující se nepoměrnými pravomocemi a nedostatečným soudním dohledem, ohrožení nezávislosti veřejnoprávních sdělovacích prostředků a na porušování ochrany novinářských zdrojů; vzhledem k tomu, že zdůraznil, že na přezkumu těchto právních předpisů, které upravují takovýto základní aspekt fungování demokratické společnosti by se měly smysluplným způsobem podílet všechny příslušné zainteresované strany, včetně opozice a občanské společnosti http://www.coe.int/t/commissioner/News/2011/110201Hungary_en.asp
,
F. vzhledem k tomu, že na základě připomínek a návrhů Komise, OBSE a Rady Evropy by mělo proto co nejdříve dojít k přezkumu maďarských mediálních zákonů, aby se zajistil jejich plný soulad s právními předpisy EU a evropskými hodnotami a standardy v oblasti svobody, plurality a nezávislého spravování sdělovacích prostředků,
G. vzhledem k tomu, že navzdory opakovaným výzvám Parlamentu k přijetí směrnice o svobodě, pluralitě a nezávislé správě sdělovacích prostředků Komise s tímto návrhem doposud otálela, a tak se jeho přijetí stává čím dál nezbytnějším a naléhavějším,
H. vzhledem k tomu, že všechny členské státy by měly dodržovat podmínky kodaňských kritérií pro členství v EU, jež byly přijaty na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 a jež se týkají svobody tisku a projevu, a že by se tyto podmínky měly uplatňovat v rámci příslušných právních předpisů EU,
I. vzhledem k tomu, že Soudní dvůr v bodech 45 a 46 rozsudku ve spojených věcech C-39/05 P a C-52/05 P uvedl, že přístup k informacím umožňuje občanům se lépe zapojit do rozhodovacího procesu a zaručuje vyšší legitimitu, účinnost a odpovědnost správních orgánů ve vztahu k občanům v demokratickém systému a že je „podmínkou toho, aby (občané) mohli účinně vykonávat svá demokratická práva“,
J. vzhledem k tomu, že obavy vznikají nejen v souvislosti s maďarským mediálním zákonem, ale také v souvislosti s oslabením ústavního soudu a s revizí ústavy a plány této revize, v jejichž rámci dochází k odstraňování ústavních překážek chránících pluralitu médií a definujících úlohu veřejnoprávních sdělovacích prostředků jako „ochranu národní a evropské identity, zachovávání a obohacování maďarského jazyka a jazyků menšin, posilování národní soudržnosti a plnění potřeb národních, etnických a náboženských komunit a rodiny“, vzhledem k tomu, že „rodina“ by se mohla podle definice skládat z muže a ženy, čímž by se znemožňoval sňatek jedinců stejného pohlaví, a vzhledem k tomu, že počátek života by mohl být vymezen početím a že by se v ústavě mohly objevovat zmínky o křesťanských kořenech maďarského národa, možných reformách ústavního soudu a vytvoření druhé komory složené ze zástupců církve, zájmových a profesních organizací atd.,
1. bere na vědomí iniciativu Komise, v jejímž rámci žádá vysvětlení ohledně maďarských mediálních zákonů a jejich souladu se Smlouvami a právními předpisy EU, ale také oznámení maďarských orgánů o tom, že jsou připraveny tyto předpisy změnit; lituje toho, že Komise svůj cíl, pokud jde o provádění acquis ze strany Maďarska, omezila pouze na tři oblasti, a zejména toho, že se nezmínila o článku 30 směrnice AVMSD, čímž omezila své vlastní možnosti kontroly toho, jak Maďarsko při provádění právních předpisů EU dodržuje Listinu základních práv EU;
2. vyjadřuje politování nad tím, že Komise neřeší klíčové otázky, mezi něž patří jediný správní orgán dohlížející na média, ustanovení o svévolném udělování licencí a neúměrné sankce, ani zbývající obecné obavy ohledně systémů auditu prováděného na místě, soukromí a obchodního tajemství, ochrany novinářských zdrojů a odpovědnosti zprostředkovatelů internetových služeb; naléhavě žádá Komisi, aby prověřila, zda Maďarsko dodržuje systém odpovědnosti stanovený směrnicí 2000/31/ES o elektronickém obchodu, zda provedlo rámcová rozhodnutí EU o boji proti určitým formám a projevům rasismu a xenofobie podle trestního práva (2008/913/SVV) a o boji proti terorismu (2008/919/SVV), která zahrnují odkazy na svobodu projevu a svobodu médií a jejich obcházení;
3. vyzývá maďarské orgány, aby pozastavily provádění nových mediálních zákonů, neboť skutečnost, že maďarská vláda má v legislativní oblasti 2/3 většinu, ji neopravňuje k tomu, aby rozhodovala ve věcech svobody médií sama; a aby místo toho v rámci rovnocenných diskusních fór, v nichž bude zastoupena opozice a občanská společnost, zahájila nový legislativní proces, jehož cílem bude zlepšit zákony, a to i na základě připomínek a návrhů Evropského parlamentu, Komise, OBSE a komisaře pro lidská práva Rady Evropy a na základě doporučení Rady ministrů a Parlamentního shromáždění Rady Evropy a judikatury Evropského soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva;
4. vyzývá maďarské orgány, aby obnovily nezávislost správy sdělovacích prostředků, na níž by se měly rovnocenným způsobem podílet různé politické subjekty spolu se sdruženími novinářů, a aby současně omezily správu médií na audiovizuální oblast a vyčlenily z ní tisk a internet; aby obnovily ústavní záruky plurality sdělovacích prostředků a skutečný soudní dohled s možností odvolání k řádným soudům; aby omezily zásahy státu omezující svobodu projevu v zájmu vyváženého zpravodajství pouze na televizi; aby chránily investigativní žurnalistiku tím, že budou chráněny utajené zdroje a podmínkou k zahájení práce již nebude předložení plánu a registrace; a aby dodržovaly zásadu země původu zakotvenou ve směrnici AVMSD;
5. vyzývá maďarské orgány, aby do procesu revize ústavy zapojily všechny zainteresované strany, neboť jejich zapojení je základem demokratické společnosti založené na právním státu a náležité demokratické kontrole, jejichž cílem je zajistit základní práva menšin proti riziku tyranie ze strany většinové společnosti;
6. vyzývá Komisi, aby stanovila krátkou lhůtu, během níž budou muset maďarské orgány změnit tento zákon v bodech, na něž upozornily OBSE, Rada Evropy, Komise a Evropský parlament, a aby v případě, že tato lhůta nebude dodržena, zahájila řízení o nesplnění povinnosti;
7. žádá Komisi, aby na základě článku 225 SFEU předložila do konce roku návrh právního předpisu EU o svobodě, pluralitě a nezávislé správě sdělovacích prostředků, a tím odstranila nesrovnalosti v legislativním rámci EU týkajícím se médií, a aby současně využila svých pravomocí v oblasti vnitřního trhu, audiovizuální politiky, hospodářské soutěže, telekomunikací, státních dotací, závazků veřejné služby a základních práv všech osob v rámci území EU k tomu, aby určila alespoň minimální základní standardy, které musí členské státy dodržovat a prosazovat v rámci svých vnitrostátních právních předpisů, aby se zajistila, zaručila a prosazovala svoboda informací, odpovídající úroveň plurality sdělovacích prostředků a nezávislost jejich správy;
8. vyzývá Komisi a Radu, aby zajistily, že demokratické hodnoty včetně svobody médií budou respektovány v celé EU a zůstanou ústředním bodem její zahraniční politiky, a aby i nadále vyjadřovaly svou podporu organizátorům kampaní za svobodu médií jak v EU, tak i jinde ve světě;
9. připomíná, že Parlament má možnost zahájit postup podle čl. 7 odst. 1 Smlouvy o EU s cílem rozhodnout, zda existuje zřejmé nebezpečí, že Maďarsko závažně poruší hodnoty uvedené v článku 2 Smlouvy o EU, jako jsou např. svoboda, demokracie a dodržování lidských práv;
10. doporučuje výboru LIBE a výboru CULT, aby vypracovaly zprávu o balíčku maďarských mediálních zákonů;
11. pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, Radě Evropy, vládám a parlamentům členských států, Agentuře pro základní práva, OBSE a Radě Evropy.
