Parlament kritizuje zpomalení procesu reforem v Turecku
Rozšíření
2006-09-27 - 14:53
Evropský parlament vyjádřil politování nad zpomalením procesu reforem v Turecku a vyzval k jeho oživení. Europoslanci sice uvítali nedávná opatření proti mučení a korupci či určité rozšíření práv žen, avšak ostře kritizují např. porušování svobody vyznání a projevu. Za předpoklad případného členství v EU Parlament mj. označuje normalizaci vztahů s Kyprem. Pro zprávu hodnotící pokrok Turecka v přípravách na vstup do Unie hlasovalo 429 poslanců, proti se vyslovilo 71 a 125 se hlasování zdrželo.
Vstupní jednání "s otevřeným koncem"
Zahájení jednání o vstupu Turecka Parlament označuje za "začátek dlouhodobého procesu, který je již ze své podstaty procesem s otevřeným koncem, a tudíž a priori a automaticky nevede k přistoupení". Schválený podnět Camiela EURLINGSE (EPP-ED, NL) zároveň připomíná, že "schopnost EU absorbovat Turecko a přitom si udržet dostatek energie k integraci je důležitou věcí".
Uznání Kypru "nezbytné" pro přistoupení
Parlament připomíná, že "uznání všech členských států, včetně Kyperské republiky, je nezbytnou součástí procesu přistoupení". Podnět vyzývá Turecko, aby co nejdříve podniklo konkrétní kroky pro normalizaci dvoustranných vztahů mezi Tureckem a všemi členskými státy EU včetně Kypru.
Restrikce vůči plavidlům plujícím pod kyperskou vlajkou, plavidlům připlouvajícím z přístavů v Kyperské republice i vůči kyperským letadlům, kterým je odpíráno právo přeletu nad Tureckem a přistávat na tureckých letištích, označuje Parlament za porušení dohody o přidružení, celní unie a dodatkového protokolu Ankarské dohody o cení unii s EU, neboť tato opatření porušují zásadu volného pohybu zboží.
Poslanci v této souvislosti připomínají Turecku, že Evropská komise má na základě rozhodnutí Rady EU podat ještě letos zprávu o úplném provádění protokolu ze strany Turecka: "Nedostatečný pokrok v této věci bude mít závažný dopad na průběh jednání a mohl by případně vést i k jejich zastavení."
Ohledně kyperského konfliktu podnět vítá červencové setkání prezidenta Kyperské republiky Tassose PAPADOPOULOSE a lídra kyperských Turků Mehmeta Aliho TALATA .
Vztahy s Arménií: "nezbytné uznat vlastní minulostí"
Ke vztahům Turecka s Arménií Parlament "zdůrazňuje, že ačkoli uznání genocidy na Arménech není formálně jedním z Kodaňských kritérií, je pro Turecko na cestě k přistoupení nezbytné uznat vlastní minulost a vyrovnat se s ní". Návrh Výboru EP pro zahraniční věci označit uznání genocidy za předpoklad vstupu do Unie nicméně většina poslanců v plénu odmítla.
Schválený podnět dále "důrazně odsuzuje xenofobní a rasistický 'Výbor Talata Paši', který řídí extremistické pravicové organizace, za hrubé porušování evropských zásad a také demonstrace popíračů [holocaustu] v Lyonu a Berlíně, které uspořádaly ty samé organizace; vyzývá Turecko, aby tento výbor zrušilo a zastavilo veškeré jeho činnosti".
Svoboda vyznání a projevu
Parlament vyjadřuje politování nad tím, že od zveřejnění své poslední zprávy o Turecku nebylo v oblasti náboženských svobod dosaženo žádného pokroku. Nová zpráva znovu "vyzývá turecké orgány, aby splnily své závazky ohledně svobody vyznání a aby učinily konkrétní kroky k odstranění překážek, s nimiž se potýkají náboženské menšiny, zejména pokud jde o jejich právní postavení, výchovu duchovních a jejich vlastnická práva."
Kurdská otázka
Za důležitý krok lze podle Parlamentu považovat, že bylo zahájeno vysílání v kurdském jazyce. Poslanci však rovněž poukazují na pokračující zastrašování představitelů občanské společnosti.
Zpráva " ostře odsuzuje nové propuknutí násilí vyvolané PKK a zdůrazňuje, že pro násilí páchané na tureckých občanech v různých částech země nelze nikdy nalézt slova omluvy". Parlament vyjadřuje Turecku solidaritu v boji proti terorismu a PKK vyzývá k vyhlášení a dodržování okamžitého příměří.
"Rozporuplný obraz s některými pozitivními kroky"
Zpomalení procesu reforem se podle europoslanců projevuje nedostatky zejm. v oblasti svobody projevu, náboženských a menšinových práv, vztahů mezi civilním a vojenským sektorem, vymáhání práva na místní úrovni, práv žen, práv odborů, kulturních práv a nezávislosti soudnictví. Podnět např. znovu vyzývá k reformě volebního systému včetně snížení desetiprocentní hranice s cílem zajistit širší zastoupení politických sil a menšin v tureckém parlamentu.
Pokrok v oblasti svobody projevu označuje podnět za "stále neuspokojivý" s tím, že "poskytuje rozporuplný obraz s některými pozitivními kroky" , např. osvobozující rozsudek v případě profesorů Ibrahima KABOGLU a Baskina ORANA či spisovatele Orhana PAMUKA , "avšak řada zastánců lidských práv je nadále trestně stíhána a novináři a vydavatelé jsou nadále stavěni před soud".
V rozpravě se eurokomisař pro rozšíření Olli REHN mj. vyjádřil k obviněním tureckých novinářů, intelektuálů a aktivistů na základě čl. 301 tureckého trestního zákoníku ( "zostuzování turectví" ): "Opakovaně jsem vyjádřil své znepokojení, naposledy minulý týden vůči ministru zahraničí GÜLOVI . Po pravdě řečeno mne už unavuje neustále se opakovat. Budu ale pokračovat až do skončení svého funkčního období, ledaže bude tento nedostatek napraven." Komisař dodal: "Neumím si představit členský stát Evropské unie, který nerespektuje základní zásadu svobody projevu."
K problematice svobody vyznání poznamenal zpravodaj: "Postavit v Turecku křesťanský kostel by mělo být stejně snadné jako postavit ve zbytku Evropské unie tureckou mešitu."
2006-09-25 Camiel EURLINGS Evropská lidová strana (Křesťanští demokraté) a Evropští demokraté Nizozemí
Postup: Podnět Rozprava: 26. 9. 2006 Hlasování: 27. 9. 2006
20060922IPR10896 Zpráva o pokroku Turecka v přípravách na přistoupení
CS
1
LINK
/activities/expert/reports.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
