P7_TA(2010)0153
Mobilizace informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství
A7-0120/2010
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 6. května 2010 o mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství ( 2009/2228(INI) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 12. března 2009 o mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství ( KOM(2009)0111 ) a na následné doporučení ze dne 9. října 2009 (C(2009)7604,
–
s ohledem na sdělení Komise „Investujeme dnes do Evropy zítřka“ ( KOM(2009)0036 ),
–
s ohledem na závěry zasedání Evropské rady ze dne 11.–12. prosince 2008, a zejména na cíle stanovené v oblasti klimatu a energie,
–
s ohledem na Plán evropské hospodářské obnovy vytvořený s cílem co nejrychlejšího návratu k hospodářskému růstu ( KOM(2008)0800 ),
–
s ohledem na sdělení Komise „Zlepšování energetické účinnosti prostřednictvím informačních a komunikačních technologií“ ( KOM(2008)0241 ),
–
s ohledem na politickou dohodu mezi Evropským parlamentem a Radou ohledně návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické náročnosti budov (přepracování) (KOM (2008)0780),
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Akční plán zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě“ ( KOM(2008)0886 ),
–
s ohledem na sdělení Komise s názvem „Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností“ ( KOM(2006)0545 ),
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ( A7-0120/2010 ),
A.
vzhledem k tomu, že opatření na zmírnění dopadů změn klimatu vyžadují přijetí konkrétních nástrojů zaměřených na snižování spotřeby energie a emisí skleníkových plynů, zejména prostřednictvím opatření na podporu energetické účinnosti a obnovitelných energií,
B.
vzhledem k tomu, že pouze prostřednictvím souboru opatření usilujících o úspory a účinnost energie a opatření doplňkových bude možné dosáhnout ambiciózních cílů týkajících se klimatu a energetiky, které si Evropská unie předsevzala splnit do roku 2020, zejména v rámci výzkumu a inovace, a to soustavným stanovováním ambiciózních cílů pro odvětví s neregulovaným obchodováním s emisemi a pro energeticky náročné produkty,
C.
vzhledem k tomu, že energetické úspory nejsou zajišťovány dostatečně rychle, aby bylo dosaženo cílů do roku 2020 a stávající opatření související s využíváním informačních a komunikačních technologií (IKT) neodpovídají rozsahu úkolů směřujících k udržitelnému nízkouhlíkovému energetickému systému,
D.
vzhledem k tomu, že odvětví IKT se v Evropě podílí přibližně 8 % na spotřebě elektrické energie a 2 % na vytváření emisí uhlíku (1,75 % je způsobeno využíváním produktů a služeb IKT a 0,25 % jejich výrobou) a zanechává rychle rostoucí uhlíkovou stopu,
E.
vzhledem k tomu, že IKT představují téměř 7 % pracovní síly a více než 6 % HDP, a vzhledem k tomu, že existuje vážné nebezpečí, že EU ztratí své vedoucí postavení v odvětví digitálních technologiích, je naprosto nezbytné urychlit inovaci tohoto odvětví jak ve prospěch našeho klimatu, tak pro budoucí vytváření „zelených“ pracovních míst,
F.
vzhledem k tomu, že odvětví IKT má obrovský nevyužitý potenciál v úsporách energie a může prostřednictvím velké řady aplikací přispět ke zvýšení energetické účinnosti; rovněž vzhledem k tomu, že tyto aplikace nebyly do dnešní doby dostatečně využívány,
G.
vzhledem k tomu, že IKT mohou výrazně přispět k energetické účinnosti budov a dopravy a k výrobě a distribuci energie, čímž přispějí k dosažení cílů 20% úspor energie do roku 2020,
H.
vzhledem k tomu, že obnovitelné zdroje energie jsou efektivně využitelné k pokrytí poptávky po elektrické energii informačních a komunikačních technologiích a že systémy založené na IKT mohou snížit energetickou spotřebu budov až o 17 % a emise uhlíku z dopravy až o 27 %,
I.
vzhledem k tomu, že profesní a obchodní organizace, zejména v odvětví dopravy, ve zpracovatelském průmyslu a ve stavebnictví, mají při snižování energetické spotřeby nezastupitelnou úlohu a z tohoto pohledu by měly také podporovat uplatňování informačních a komunikačních technologií,
J.
vzhledem k tomu, že IKT jsou technologie umožňující snižování emisí skleníkových plynů prostřednictvím distribučních elektrických sítí (inteligentní sítě), inteligentního řešení budov a domů, měřicích systémů, eko-efektivní dopravy a dematerializace, ekologických průmyslových postupů a udržitelnosti podnikové organizace,
K.
vzhledem k tomu, že motorizované průmyslové systémy představují 65 % celosvětového elektrického výkonu spotřebovaného průmyslovou činností a že rozšíření inteligentních motorů by vedlo ke snížení produkce CO2 o 0,97 gt do roku 2020,
L.
vzhledem k tomu, že je třeba disponovat kompatibilními metodami a nástroji k měření a kontrole účinnosti spotřeby energie; vzhledem k tomu, že zavedení inteligentních měřičů může snížit spotřebu energie až o 10 %, podpořit větší využívání distribuované výroby elektrické energie (mikrovýroba) a snížit ztráty v malokapacitních sítích, a tím přispět k rozšíření obnovitelných energií,
M.
vzhledem k tomu, že využívání těchto technologií přímo souvisí s šířením a rozvojem širokého pásma v Evropě,
N.
vzhledem k tomu, že je zapotřebí co nejlépe využít činností, které byly do dnešního dne uskutečňovány v rámci evropské politiky výzkumu a inovací, jakož i výměny informací a osvědčených postupů, a vzhledem k tomu, že program výzkumu a vývoje a strukturální fondy EU a také činnosti členských států a finanční mechanismy Evropské investiční banky musí být pro dosažení součinnosti lépe koordinovány,
O.
vzhledem k tomu, že některé úkoly a pravomoci v oblasti územního plánování, dodávek energie, bytové výstavby a řízení dopravy jsou v rukou členských států, regionů nebo orgánů místních správy,
P.
vzhledem k tomu, že je důležité informovat spotřebitele o nových technologiích a jejich případných ekonomických a energetických přínosech, jakož i o rozvoji zdokonalených kapacit, které jim umožní spravovat jejich vlastní spotřebu energie,
Q.
vzhledem k tomu, že v současné době 15–20 % prostředků vydaných na operační datová střediska se zbytečně vynakládá na napájení a chlazení,
R.
vzhledem k ekologické stopě, kterou zanechávají IKT, jestliže mají zaručit dostupnost on-line služby v jednotlivých odvětví,
S.
vzhledem k úloze, kterou sehrává energetická účinnost v řešení narůstajících obav souvisejících s energetickou bezpečností v rámci Evropské unie,
1.
vítá sdělení a následné doporučení Evropské komise, s níž sdílí hlavní body;
2.
vyzývá k zavedení opatření, která by zajistila, že v souvislostí s inteligentním měřením bude zachována důvěrnost osobních informací;
3.
žádá proto Komisi, aby do konce roku 2010 předložila soubor doporučení s cílem zajistit, aby inteligentní měřiče byly zavedeny podle harmonogramu stanoveného ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s energií a aby byly definovány minimální funkční specifikace pro inteligentní měřiče, které by spotřebitelům umožnily lépe řídit svou spotřebu energie a vyrovnat křivku odběru a rovněž by usnadnily zavádění nových služeb v oblasti energie a zřízení inovační, harmonizované a interoperabilní inteligentní evropské rozvodné sítě při zohlednění všech osvědčených postupů, které se osvědčily již v některých členských státech, zejména v oblasti řízení obousměrného toku výkonu a informací v reálném čase; při definování minimálních funkčních specifikací by měla být vzata v potaz práce odvedená Evropskou organizací pro normalizaci, CEN, CENELEC a ETSI v průběhu stanovování „dodatečných funkčních specifikací“ podle mandátu 441 o normalizaci inteligentních měřičů;
4.
zdůrazňuje, že pokud jde o získávání potenciálů úspor energie, v následujících desetiletích se očekává realizace významného technického pokroku a organizačních inovací se silnou vazbou na IKT;
5.
bere v úvahu, že IKT jsou nepostradatelné pro oddělení hospodářského růstu od emisí skleníkových plynů za využití tří základních strategií pro zmírnění dopadů klimatických změn: snižování spotřeby energie, růst energetické účinnosti, využívání obnovitelných zdrojů energie;
6.
konstatuje, že srovnávat existující údaje v jednotlivých členských státech a zlepšovat energetickou účinnost bude možné pouze tehdy, pokud budou přijaty společné metody k měření spotřeby energie a emisí uhlíku a porovnávací metody pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost v odvětví stavebnictví; zdůrazňuje mimoto, že je zapotřebí urychleně přistoupit ke standardizaci IKT jakožto k minimálnímu požadavku pro vzájemnou součinnost; domnívá se, že standardizace by se měla týkat nejen měřících funkcí, ale také přístupu ke smluvním informacím a informacím o spotřebě, možnosti komunikace s centrálními systémy provozovatelů prostřednictvím elektrické sítě a zařízení umožňujícího dálkové připojení a odpojení operačního zařízení;
7.
zdůrazňuje, že standardizace IKT je součástí obecných standardizačních aktivit a přispívá k plnění politických cílů zlepšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, jak je uvedeno v Lisabonské strategii; podpora zavádění Pracovního programu standardizace IKT 2009 stanovila tyto prioritní oblasti: eHealth, e-Inclusion (začleňování občanů do informační společnosti), inteligentní dopravní systémy, IKT pro životní prostředí, elektronický obchod, elektronické dovednosti, eLearning, ochrana osobních údajů, soukromí, bezpečnost na internetu a informační bezpečnost;
8.
domnívá se, že pokud IKT mohou přispět k energetickým úsporám tím, že budou neustále sledovat údaje, a umožní tak optimalizaci veřejné a soukromé spotřeby energie a zlepšení energetické účinnosti v řadě odvětví, mělo by jít odvětví IKT příkladem – vzhledem k exponenciálnímu růstu své vlastní spotřeby energie – tím, že se zasadí o její výrazné snížení; vyzývá Komisi, aby se v budoucnu zabývala tím, jak IKT mohou přispět k hospodářství účinnému z hlediska využívání zdrojů;
9.
zdůrazňuje, že Evropa by měla být iniciátorem v rozvoji nízkouhlíkových aplikací IKT; domnívá se, že zásadní význam mají podpora špičkových znalostí v oblasti vývoje IKT a veřejné a soukromé investice do vysoce rizikového výzkumu a inovací spolupracujících s IKT;
10.
je toho názoru, že IKT hrají důležitou úlohu při měření dopadů globální změny klimatu, při jejich kvantifikaci a hodnocení opatření na ochranu klimatu, a mohou tak přispívat k doladění politiky klimatu;
11.
zdůrazňuje proto, že k zapojení odvětví IKT do snižování vlastní spotřeby energie by mělo dojít zejména v datových centrech;
12.
zdůrazňuje význam spotřeby energie v odvětví IKT a vyzývá k tomu, aby v tomto odvětví bylo uplatňováno doporučení Komise (C(2009)7604) co nejdříve a v rámci lhůt stanovených v doporučení;
13.
domnívá se, že k získání potenciálů úspory energie v příštích desetiletích by se distribuční elektrické sítě mohly stát inteligentními sítěmi s flexibilními a řízenými toky energie využívajícími vyspělé informační technologie;
14.
konstatuje, že IKT se mohou velmi dobře uplatnit v oblastech, jako jsou domácnosti a stavebnictví, doprava, logistika a v průmyslových odvětvích, a mohou pomoci zlepšit energetickou účinnost a její řízení; upozorňuje, že toto uplatnění má mimo jiné dopad na distribuci elektřiny, osvětlení, vytápění, chlazení, ventilaci, klimatizaci a na možnosti, jež nabízí IKT, pokud jde o měření, kontrolu a automatizaci; domnívá se, že inteligentní měřiče, efektivní osvětlení, „cloud computing“ (poskytování služeb a programů uložených na internetu) a šíření softwaru mohou změnit vzorce využívání energetických zdrojů;
15.
konstatuje, že IKT mohou zajišťovat plánování měst a řízení městské infrastruktury pomocí inovačních řešení zaměřených na snížení emisí uhlíku;
16.
domnívá se, že uplatňování IKT může hrát klíčovou úlohou zejména při zvyšování energetické účinnosti v oblasti správy a fungování městských aglomerací; má za to, že projekt inteligentních měst („smart cities“) ukazuje potenciál IKT pro snížení spotřeby energie, a vybízí další města, aby zlepšila své výsledky a osvojila si osvědčené postupy.
17.
zdůrazňuje, že užší spolupráce mezi orgány veřejné správy a poskytovateli veřejných služeb při zavádění inteligentních měřicích systémů by mohla snížit náklady a poskytnout lepší služby spotřebitelům;
18.
zdůrazňuje, že je důležité zapojit veřejné služby, města a obce do rozhodovacího procesu, jehož cílem je zavést konkrétní opatření související se snižováním spotřeby energie a energetickou účinností; zdůrazňuje význam IKT v této oblasti;
19.
podtrhuje, že každé odvětví, které se podílí na spotřebě energie, musí v rámci svých možností přispět ke zlepšení energetické účinnosti; konstatuje, že splnění globálního cíle stanoveného na evropské úrovni povede k úsporám energie na všech úrovních;
20.
zdůrazňuje, že také odvětví IKT musí usilovat o zlepšení energetické účinnosti a širší využívání dodávek energie bez emisí uhlíku prostřednictvím rozvoje zařízení, komunikačních sítí a přenosových soustav; Evropská komise musí zároveň pružně přizpůsobit právní úpravu technickému rozvoji odvětví;
21.
zdůrazňuje, že v odvětví průmyslu jsou měřicí a řídicí technologie spolu s příslušným softwarem zásadní pro dosažení potenciálů nezbytných k úspoře zdrojů;
22.
vyjadřuje politování nad pomalým pokrokem ve využívání potenciálu energetické účinnosti a úspor energie pro snižování emisí skleníkových plynů; vyzývá Komisi, aby při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009, kterou se zavádí rámec pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10.
, plně zohlednila potenciál IKT v oblasti úspor;
23.
zdůrazňuje význam, který má vliv IKT na energetickou účinnost, což bylo také zdůrazněno tím, že v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1
byla v roce 2007 tato otázka označena za zvláštní prioritu;
24.
domnívá se, že k oživení evropského hospodářství je především zapotřebí, aby jednotlivé členské státy investovaly do nových technologií, zejména do rozvoje širokého pásma, které podpoří hospodářský růst, přístup stále rostoucího počtu evropských občanů a podniků k novým systémům a novým aplikacím a umožní splnit do roku 2020 cíle týkající se energetické účinnosti, které si Evropská unie předsevzala; rozvoj IKT týkající se přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství navíc přispěje ke snížení závislosti na dodávkách energie a také k vyrovnání se s vysokými náklady na suroviny;
25.
vyzývá členské státy, aby prostřednictvím rozvoje příslušné infrastruktury zvýšily dostupnost širokopásmového internetu pro všechny občany EU, a zajistily tak rovný přístup k on-line službám, které snižují potřebu cestovat;
26.
nabádá k rozvoji a šíření služeb on-line (elektronických bankovních služeb, elektronického obchodu, programů eGovernment, eLearning a eHealth) a práce na dálku, což umožní zlepšovat kvalitu služeb nabízených občanům a současně snižovat emise uhlíku; žádá členské státy, aby tyto služby rozvíjely, neboť šetří nejen čas občanům, ale umožňují i omezovat dopravu;
27.
zdůrazňuje význam logistiky při racionalizaci dopravy a snižování emisí CO2; uznává potřebu nárůstu veřejných a soukromých investic do nástrojů IKT pro rozvoj inteligentních energetických infrastruktur pro dopravu, a zejména pro zajištění elektronické podpory nákladní dopravy a inteligentních dopravních systémů (ITS);
28.
domnívá se, že využívání inteligentních dopravních systémů aplikovaných na silniční dopravu a vybavených rozhraním pro ostatní druhy dopravy může přispět ke snížení dopravní neprůjezdnosti a negativních dopadů na životní prostředí, které z ní vyplývá; domnívá se, že díky aplikaci IKT v osobní dopravě a díky tomu, že jsou k dispozici nové technologie a minimální informace o silniční dopravě, interakci silnice s pneumatikou a o klimatických podmínkách, které by byly viditelné také na vozidle, bude možné cestovat a přepravovat zboží efektivněji, rychleji a bezpečněji;
29.
zdůrazňuje význam IKT v plánování nové evropské dopravní politiky; vyzývá Komisi k začlenění produktů a služeb IKT do těchto plánů, mimo jiné při regulaci dopravních toků, zvyšování intermodality v dopravě a optimalizaci rovnováhy mezi různými druhy dopravy;
30.
vyzývá Komisi a členské státy, aby využívaly aplikace nezbytné pro zavedení technologické infrastruktury umožňující omezení silniční dopravy a rozvoj intermodality;
31.
zdůrazňuje, že k získání úspor energie v odvětví dopravy by cesty mohly být nahrazeny virtuálními setkáními a že inteligentní dopravní systémy umožní vysokou efektivitu dopravních systémů;
32.
naléhavě vybízí Komisi k tomu, aby vystupňovala své úsilí v oblasti využívání IKT v dopravě, zejména s přihlédnutím k použití monitorovacích nebo měřících dopravních zařízení; považuje za podstatné, aby výsledky měření byly zohledněny při řízení dopravy v reálném čase a dále při rozvoji a zlepšování dopravních sítí aglomerací a regionálních dopravních sítí;
33.
žádá Komisi, aby zvýhodnila rozšíření inteligentních motorů, a podpořila tak hlavní odvětví a dotčené společné technologické platformy;
34.
zdůrazňuje potřebu společné strategie vývoje a výroby elektrických vozů; dále vyzývá Komisi, aby mezi priority zařadila projekty inteligentních vozů a inteligentních silnic, jakož i výzkum a vývoj pilotních projektů zařízení V2V a V2R, které mohou otevřít cestu novým obchodním příležitostem pro evropské společnosti IKT;
35.
doporučuje, aby v rámci působnosti Evropského inovačního a technologického institutu byly prioritou iniciativy rozvoje informačních a komunikačních technologií (IKT) zaměřené na udržitelná inteligentní města, protože více než 80 % obyvatel států EU bydlí ve městech, která stojí před největšími výzvami současnosti, jež se týkají evropských společností v oblasti udržitelného rozvoje, mobility, komunikace, zdraví, bezpečnosti, prosperity atd.;
36.
zdůrazňuje, že budoucí návrh Komise na vymezení nové evropské digitální agendy by měl směřovat k zahrnutí IKT do nízkouhlíkového hospodářství; vyzývá k využívání IKT umožňujících snížení emisí CO2 na požadovanou úroveň v rozhodujících odvětvích do roku 2020 a vyzývá k podpoře zodpovědné spotřeby energie, zejména instalací inteligentních měřičů; upozorňuje také, že by měly být stanoveny zvláštní cíle pro snížení stopy z IKT do roku 2015;
37.
konstatuje, že značnou překážkou k rozšíření používání IKT v průmyslu a veřejných službách je nedostatečná úroveň nezbytného vzdělávání v této oblasti;
38.
doporučuje, aby bylo dodrženo ustanovení o přezkumu směrnice o energetické náročnosti budov a aby byla její působnost v rámci příštího přezkumu rozšířena tak, že by se vztahovala i na menší budovy; naléhavě žádá členské státy, aby tuto směrnici provedly; rovněž doporučuje, aby IKT byly zařazeny mezi prováděcí opatření týkající se energetické účinnosti; nabádá členské státy, aby certifikáty energetické náročnosti pro veřejné budovy zveřejňovaly a sestavovaly tak, aby byly snadno srovnatelné;
39.
domnívá se, že je zásadní co nejrychleji rozšířit inteligentní domácí elektrospotřebiče (
smart appliance
) prostřednictvím komerčního využití společné technologické iniciativy ARTEMIS;
40.
domnívá se, že širší využívání IKT podpoří evropský ekonomický růst, povede k vytvoření nových kvalifikovaných pracovních míst a k rozvoji trhu s novými technologiemi zaměřenými na zlepšení energetické účinnosti a vytváření „zelených“ pracovních míst; domnívá se, že je třeba významných investic jak pro výzkum a vývoj, tak pro využití stávajících technologií; žádá členské státy, aby podporovaly jak veřejné, tak soukromé investice do energetické účinnosti; v tomto ohledu znovu zdůrazňuje odpovědnost členských států a Komise jakožto veřejných zadavatelů;
41.
zdůrazňuje klíčovou úlohu soukromých investic při dosahování potřebných úrovní financování, a proto se domnívá, že by EU měla zajistit příznivý trh a regulační rámec, který by podněcoval podniky k prosazování ambiciózní energeticky účinné strategie; domnívá se, že za těchto podmínek trhy dosáhnou stanovených cílů; nabádá proto Komisi k předložení konkrétních a ambiciózních cílů v souladu jak s potenciály různých IKT, tak s tímto sdělením ( KOM(2009)0111 );
42.
vyzývá členské státy k investicím do vzdělávání o energetické účinnosti, které by mělo začínat od škol, a nabádá k pořádání inovativních vzdělávacích kurzů o energetické účinnosti IKT v široké síti základních a středních škol;
43.
je přesvědčen, že projekty inteligentního měření a projekty IKT obecně vyžadují pořádání rozsáhlých informačních kampaní, jejichž prostřednictvím by občané byli informováni o jejich výhodách; zdůrazňuje, že informování společnosti o potřebě a výhodách inteligentních systémů měření je klíčové k tomu, aby nedocházelo k chybnému porozumění a nedostatku veřejné podpory; domnívá se proto, že s podporou inteligentních měřících systémů je třeba začít co nejdříve, aby spotřebitelé mohli řídit svou spotřebu co nejefektivněji, s cílem dosáhnout optimalizace výroby a dodávek energie a elektrických rozvodných sítí; v tomto ohledu zdůrazňuje, že měření, kontrola a automatizace spotřeby budou zásadními prvky optimalizovaných elektrických architektur, jejichž cílem musí být jednak zajistit energetickou účinnost a jednak zahrnout obnovitelné zdroje energie, řízení skladování energie a dobíjení budoucích elektromobilů; zdůrazňuje ovšem, že ačkoli inteligentní měřící systémy jsou zásadní etapou procesu, představují pouze první krok směřující k vytvoření inteligentních sítí;
44.
zdůrazňuje, že v souvislosti se zásadním vlivem informačních a komunikačních technologií (IKT) na ekonomický rozvoj měst a regionů EU jsou nezbytné konzultace se zplnomocněnými představiteli místních a regionálních společností, jestliže vymezení prioritních oblastí aplikací, které jsou pro ně důležité, nachází podporu v programech EU;
45.
zdůrazňuje, že aby mohlo být plně využito výhod inteligentního měření, je na úrovni členských států a Evropské unie nezbytné vytvořit inteligentní energetické sítě; vyzývá proto Komisi, aby se zabývala programy investic na evropské úrovni; vyzývá členské státy, aby podporovaly a usnadňovaly použití inteligentního měření pro uživatele nebytových a bytových prostor; zdůrazňuje, že zavedení inteligentních měřidel je pouze jedním z nezbytných prvků při vytváření evropské integrované inteligentní sítě; vyzývá členské státy a Komisi, aby v tomto ohledu urychlily dokončení zavedení produktů a služeb IKT;
46.
zdůrazňuje potřebu monitorovat vliv rozvoje IKT na různé aspekty udržitelného rozvoje, se zvláštním důrazem na environmentální a sociální otázky, včetně hrozby, kterou pro životní prostředí a zdraví představuje využívání zastaralého vybavení a sociální nerovnosti způsobené digitálním vyloučením;
47.
blahopřeje členským státům, které inteligentní měřicí systémy vztahující se k této iniciativě již zavedly, a nabádá ostatní členské státy, aby v této oblasti také co nejdříve dosáhly pokroku; žádá Komisi, aby se podílela na financování co největšího počtu rozsáhlých pilotních projektů prostřednictvím stávajících finančních a výzkumných nástrojů;
48.
vyzývá Komisi a členské státy, aby prostřednictvím zadávání veřejných zakázek podpořily účinné produkty a služby IKT schopné zdokonalení a rozvoje;
49.
vyzývá Komisi k vytvoření evropského webového portálu obsahujícího nejosvědčenější postupy využití IKT ke zlepšení energetické účinnosti, který by mohl spotřebitelům a orgánům veřejné moci poskytnout užitečné informace; vyzývá k uspořádání kampaně v evropských médiích zaměřené na vzdělávání veřejnosti o postupech v oblasti energetických úspor, co se týče využívání elektronických zařízení;
50.
vyzývá Komisi, aby při plánování IKT vzala v úvahu méně rozvinuté regiony Unie a zajistila prostředky na spolufinancování zavádění inteligentních měřičů a dalších projektů IKT v těchto regionech, což zajistí jejich spoluúčast a zabrání vyloučení těchto regionů ze společného evropského podnikání;
51.
vítá vytvoření pracovní skupiny pro inteligentní sítě, která vznikla v rámci Komise, a doporučuje, aby tato skupina zohlednila při své práci stanoviska všech zúčastněných stran; žádá Komisi, aby Parlament pravidelně informovala o pokračování této činnosti;
52.
vyzývá Komisi, aby na základě práce této pracovní skupiny zvážila vypracování sdělení o inteligentních měřicích systémech, ve kterém by
a)
určila překážky bránící širokému uplatňování inteligentních měřicích systémů,
b)
uvítala praktického průvodce navrženého ve spolupráci s Výborem regionů o tom, jak mohou místní a regionální orgány využít IKT ve svých plánech týkajících se životního prostředí a energetické účinnosti, přičemž tyto aplikace zlepší obchodní příležitosti na místní a regionální úrovni,
c)
navrhla postup pro co nejrychlejší vypracování minimálních společných funkčních specifikací pro systémy měření,
d)
vymezila plán pro vytvoření specifikací a norem nutných k rozvoji inteligentního elektronického zařízení kompatibilního s měřícími systémy,
e)
vypracovala plán, který bude uvádět inteligentní (zvláštní, měřitelné, přiměřené, reálné a časově vymezené) úkoly a cíle, aby mohlo být dosaženo v členských státech pokroku v zavádění těchto systémů, a
f)
zřídila systém výměny osvědčených postupů v této oblasti;
53.
domnívá se, že je zásadní, aby se členské státy do konce roku 2010 dohodly na minimálních společných funkčních specifikacích pro inteligentní měřicí systémy, jež podporují decentralizovanou produkci a energetickou účinnost, které by spotřebitelům poskytly ucelené a vhodné informace, jež jim umožní kontrolovat v každém okamžiku jejich energetickou spotřebu a přizpůsobovat ji svým potřebám a tímto způsobem ji efektivněji řídit;
54.
vyzývá Komisi k předložení stručného akčního plánu pro snížení spotřeby energie prostřednictvím využití IKT v budovách institucí EU, aby tak byla příkladem členským státům a evropským občanům;
55.
vyzývá Komisi, aby do konce roku 2010 navrhla harmonogram s ambiciózními a závaznými cíli na úsporu energie založenými na využívání IKT, který budou muset respektovat všechna odvětví IKT a členské státy, mají-li být cíle snížení emisí CO2 splněny;
56.
domnívá se, že při volbě normativních nástrojů a při přijímání společných opatření na evropské úrovni bude nutno věnovat zvláštní pozornost doplňkovým nákladům, jež vzniknou evropským občanům v důsledku těchto opatření, a také na výrobní a administrativní zatížení evropského průmyslu;
57.
vyzývá Komisi k vytvoření finančních nástrojů, jako nedílné součásti financování Evropskou unií, které podpoří malé a střední podniky v rozvoji jejich udržitelných nízkouhlíkových energetických technologií;
58.
vyzývá Komisi, aby evropský rozpočet přizpůsobila tak, aby umožnil urychlit výzkum a využívání nákladově efektivních nízkoenergetických technologií zaměřených zejména na splnění finančních požadavků k provádění Evropského strategického plánu pro energetické technologie (plánu SET);
59.
vítá vytvoření „Paktu primátorů“ jako fóra pro výměnu osvědčených postupů a jako průkopníka mezi městy, která si kladou ambiciózní cíle v oblasti zvyšování energetické účinnosti; blahopřeje v této souvislosti městům a sdružením, která rozvíjejí osvědčené postupy využívání IKT pro zvyšování energetické účinnosti měst, a podporuje šíření těchto osvědčených postupů;
60.
vyzývá členské státy a Komisi, aby podpořily vzdělávání a osvětu uživatelů a umožnily, aby se tak plně využilo potenciálu, který mají IKT s ohledem na energetické úspory;
61.
vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s příslušnými mezinárodními partnery podpořila rozvoj společných mezinárodních standardů pro emise CO2 oznamované společnostmi, které těmto společnostem umožní měřit své emise účinným a srovnatelným způsobem;
62.
vyzývá Komisi a členské státy, aby podpořily rozvoj externího zpracování, vzhledem k obrovskému potenciálu, kterým tyto technologie mohou přispět ke zlepšení energetické účinnosti a snížení produkce odpadů, která je běžně spojena s pravidelnou aktualizací IKT;
63.
přeje si, aby byly uskutečněny iniciativy s cílem využít potenciálu IKT ke snížení plýtvání potravinami v rámci logistického řetězce, a to zejména prostřednictvím koordinované akce společné zemědělské politiky a sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj;
64.
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
