A6-0411/2008
15. 10. 2008
***I
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů o 30 %, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020
(KOM(2008)0017 – C6‑0041/2008 – 2008/0014(COD))
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
Zpravodajka:
Satu Hassi
Navrhovatel(*):
Robert Goebbels , Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
(*) Přidružený výbor – článek 47 jednacího řádu
PE 407.712v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje
většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
*** Postup souhlasu
většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje
většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou. Pokud pozměňovací návrh Parlamentu přejímá stávající ustanovení pozměňujících aktů, která Komise nezměnila, jsou tyto části označeny tučně. Případné vypuštění takovýchto úseků se označuje takto: [...]. Zvýraznění normální kurzivou je upozorněním pro technická oddělení a označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi). Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU ........................... 5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ .............................................................................................. 36
PŘÍLOHA ................................................................................................................................. 40
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (*) ...................... 42
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru ......................................... 62
STANOVISKO Výboru pro zaměstnanost a sociální věci ............................. 68
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj ...................................................... 74
POSTUP ................................................................................................................................... 87
(*) Přidružený výbor – článek 47 jednacího řádu
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů o 30 %, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020
( KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2008)0017 ),
– s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0041/2008 ),
– s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro regionální rozvoj( A6-0411/2008 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Pozměňovací návrh
1
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(2) Společenství zastává názor, který byl naposledy vyjádřen na zasedání Evropské rady dne 5. listopadu v Bruselu, že za účelem dosažení tohoto cíle by celkový nárůst průměrné roční teploty při zemském povrchu neměl být vyšší než 2° C ve srovnání s úrovní před industrializací, což znamená, že celkové emise skleníkových plynů by měly být do roku 2050 sníženy nejméně na 50 % úrovně roku 1990. K dosažení tohoto snížení emisí by měla přispět všechna odvětví hospodářství. Rozvinuté země by měly nadále určovat směr a společně se zavázat, že své emise skleníkových plynů sníží do roku 2020 o 30 % v porovnání s úrovní roku 1990.
(2) Společenství zastává názor, který byl naposledy vyjádřen na zasedání Evropské rady dne 5. listopadu v Bruselu, že za účelem dosažení tohoto cíle by celkový nárůst průměrné roční teploty při zemském povrchu neměl být vyšší než 2° C ve srovnání s úrovní před industrializací, což znamená, že celkové emise skleníkových plynů by měly být do roku 2050 sníženy nejméně na 50 % úrovně roku 1990. K dosažení tohoto snížení emisí by měla přispět všechna odvětví hospodářství. Rozvinuté země by měly nadále určovat směr a společně se zavázat, že své emise skleníkových plynů sníží do roku 2020 o 30 % a do roku 2050 o 60 až 80 % v porovnání s úrovní roku 1990.
Odůvodnění
Na svém zasedání, které se konalo v březnu 2007, Evropská rada zdůraznila, že dlouhodobě, do roku 2050, bude nutné docílit snížení emisí o 60 až 80 %.
Pozměňovací návrh
2
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 4 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(4a) Aby se zajistilo, že bude využit potenciál snížení spotřeby energie v EU do roku 2020 o 20 %, měl by se stát indikativní cíl Akčního plánu pro energetickou účinnost: využití možností ( KOM(2006)0545 ) pro členské státy povinným . Komise by měla přijmout opatření za tímto účelem nejpozději v roce 2009.
Odůvodnění
Cíl účinnosti stanovený EU je jediným z cílů pro rok 2020, který není právně závazný. Využití tohoto potenciálu musí být hlavním cílem ve všech odvětvích. Úspora energie díky splnění cíle energetické účinnosti povede ke snížení celkových emisí, a to zejména emisí pocházejících ze stavebnictví a dopravy. Změna cíle energetické účinnosti na právně závazný cíl je jediný způsob, jak zajistit důraz na úsporu energie a jednoznačně zavázat vlády EU k investicím do energetické účinnosti.
Pozměňovací návrh
3
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6a) Každý členský stát by měl vypracovat vnitrostátní akční plán, v němž bude stanoven způsob, jakým hodlá dosáhnout cíle snížení v odvětvích, která jsou mimo systém obchodování s emisemi. Každý akční plán by měl být předložen společně se strategií na podporu energetické účinnosti.
Pozměňovací návrh
4
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6b) Při plnění svých závazků by měly členské státy a Komise zohlednit možnosti a rizika, které s sebou snižování emisí skleníkových plynů přináší v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti. Protože byla změna klimatu zahrnuta i do nových hlavních směrů v oblasti zaměstnanosti ( KOM(2007)0803 ), mělo by přizpůsobování se změně klimatu hrát rovněž klíčovou roli ve vnitrostátních akčních plánech, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a výzkumu.
Pozměňovací návrh
5
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6c) Snížení emisí v odvětvích, která jsou mimo systém obchodování s emisemi, z velké míry závisí na počínání jednotlivých občanů. Členské státy by měly zajistit, aby občané byli dobře připraveni na využívání co nejlepších technologií a řešení a aby pro to měli k dispozici potřebné zdroje. Občané by měli být podněcováni (mimo jiné prostřednictvím vzdělávání a objektivních informací) k přijetí způsobu života s nízkou spotřebou energie.
Pozměňovací návrh
6
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 d (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6d) Přizpůsobení a restrukturalizaci trhu práce, které jsou s ohledem na změnu klimatu nezbytné, je třeba podporovat prostředky ze strukturálních fondů, zejména z Evropského sociálního fondu a případně Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, a rovněž usnadňovat prosazováním sociálního dialogu na různých úrovních (v rámci daného odvětví i mimo tento rámec, na regionální a vnitrostátní úrovni i na úrovni EU) a vytvořením sociálně rovných podmínek s cílem podporovat vzdělávání i rekvalifikaci pro potřeby podniků i jednotlivců. Tato opatření by měla být přijata v rámci preventivního přístupu a měla by zahrnovat sociální partnery v souladu s vnitrostátními zvyklostmi a praxí.
Pozměňovací návrh
7
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 7
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(7) Úsilí členských států o snížení emisí by mělo být založeno na zásadě vzájemné solidarity a potřebě udržitelného hospodářského růstu na území Společenství při zohlednění relativního HDP na obyvatele v jednotlivých členských státech. Členským státům, které mají v současnosti relativně nízký HDP na obyvatele, a tudíž předpoklady k vysokému nárůstu HDP, by mělo být povoleno své emise oproti roku 2005 zvýšit, ale tyto členské státy by měly toto zvýšení emisí skleníkových plynů omezit a přispět k celkovému závazku Společenství ke snížení emisí. Členské státy, které mají v současnosti relativně vysoký HDP na obyvatele, by měly své emise v porovnání s rokem 2005 snížit.
(7) Úsilí členských států o snížení emisí by mělo být založeno na zásadě rovného zacházení s členskými státy a potřebě udržitelného hospodářského růstu na území Společenství .
Pozměňovací návrh
8
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 8 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(8a) Členské státy mohou zdůvodnit neomezené úrovně domácího snížení emisí skleníkových plynů nad i pod limity svých mezních hodnot, a to na základě nekompromisních opatření a politik, které mají další přínosy. V tomto ohledu by měla být dána přednost přínosům pro zdraví obyvatel (zejména v souvislosti s kvalitou ovzduší) a větší bezpečnost, ochranu ekosystémů a biologické rozmanitosti, snižování chudoby, pro růst zaměstnanosti a energetickou bezpečnost.
Odůvodnění
Ve čtvrté hodnotící zprávě III. pracovní skupiny pro zmírnění změn klimatu Mezivládního panelu pro změnu klimatu se jasně uvádí, že vedlejší přínos opatření ve formě snížení znečištění ovzduší, větší energetické bezpečnosti či nárůstu zaměstnanosti na venkově kompenzuje náklady na zmírnění klimatických změn. Ve všech oblastech světa, které byly zkoumány, panuje všeobecná shoda o tom, že brzké zdravotní a jiné přínosy vyplývající ze snížení emisí skleníkových plynů mohou být významné jak v průmyslových, tak v rozvojových zemích.
Pozměňovací návrh
9
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 9
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(9) Aby byla členským státům při provádění jejich závazků poskytnuta flexibilita, podpořen udržitelný rozvoj ve třetích zemích, zejména rozvojových, a aby byla poskytnuta jistota investorům, Společenství by mělo nadále uznávat určité množství kreditů z projektů týkajících se snížení emisí skleníkových plynů ve třetích zemích, než bude dosaženo další mezinárodní dohody o změně klimatu. Členské státy by měly zajistit, že jejich politiky na nákup těchto kreditů zvýší spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů a podpoří dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
(9) Aby byla členským státům při provádění jejich závazků poskytnuta flexibilita, podpořen udržitelný rozvoj ve třetích zemích, zejména rozvojových, a aby byla poskytnuta jistota investorům, Společenství by mělo nadále uznávat určité množství kreditů z projektů týkajících se snížení emisí skleníkových plynů ve třetích zemích, než bude dosaženo další mezinárodní dohody o změně klimatu. Členské státy by se měly zavázat k tomu, že budou podporovat rozvojové země v úsilí snižovat emise skleníkových plynů, a proto by měly zajistit, aby se alespoň 50 % těchto kreditů nakupovalo od nejméně rozvinutých zemí a malých ostrovních rozvojových zemí, a zvýšilo se tak spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů a podpořilo dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu. Veškeré projekty ve třetích zemích by měly zaručovat přenos nových, nízkouhlíkových technologií a splňovat kritéria vysoké kvality, která zaručují jejich doplňkovost a jejich ekologickou a sociální integritu.
Pozměňovací návrh
10
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 9 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(9a) Aby bylo možno vyrovnat rozdíly mezi jednotlivými členskými státy v nákladech na snížení umožněním větší geografické flexibility a současně posílením efektivity celkových nákladů souhrnného závazku Společenství, měly by mít členské státy možnost část svých povolených nároků na emise skleníkových plynů převést na jiný členský stát. Tyto převody by upravovala dvoustranná dohoda a transparentnost by byla zajištěna oznámením těchto převodů Komisi a jejich zápisem do registrů obou zúčastněných členských států.
Odůvodnění
Tento návrh zvyšuje efektivitu nákladů, pokud jde o plnění cílů EU týkajících se snížení emisí. Tato dobrovolná možnost by rovněž mohla pomoci zemím, které se budou z důvodu nedostatku zdrojů potýkat s obtížemi při snižování svých emisí, neboť jim umožní financovat další akce/opatření v zemi převodu na základě financí získaných z převodu. Užitek z toho budou mít všechny členské státy, které si přejí se zúčastnit. Nejpřínosnější to však bude pro životní prostředí, neboť účinné využívání vlastních zdrojů je základem řádné environmentální politiky.
Pozměňovací návrh
11
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 13
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(13) Je důležité, aby si členské státy zachovaly možnost používat kredity CDM, jelikož se tak napomůže zajištění trhu pro tyto kredity po roce 2012. Aby byl zajištěn tento trh a další snižování emisí skleníkových plynů na území EU, aby tak bylo podpořeno provádění cílů Společenství v oblastech obnovitelné energie, energetické bezpečnosti, inovace a konkurenceschopnosti se navrhuje povolit, aby členské státy až do uzavření další mezinárodní dohody o změně klimatu ročně použily kredity snižování emisí skleníkových plynů z projektů ve třetích zemích až do výše 3 % emisí každého členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES v roce 2005. Toto množství se rovná třetině úsilí o snížení v roce 2020. Členským státům by mělo být povoleno převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát.
(13) Je důležité, aby si členské státy zachovaly možnost používat kredity CDM, jelikož se tak napomůže zajištění trhu pro tyto kredity po roce 2012. Aby byl zajištěn tento trh a další snižování emisí skleníkových plynů na území EU, aby tak bylo podpořeno provádění cílů Společenství v oblastech obnovitelné energie, energetické účinnosti, energetické bezpečnosti, inovace a konkurenceschopnosti se navrhuje povolit, aby členské státy až do uzavření další mezinárodní dohody o změně klimatu ročně použily kredity snižování emisí skleníkových plynů z projektů ve třetích zemích nebo v jiných členských státech až do výše 3 % emisí každého členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES v roce 2005. Toto množství se rovná třetině úsilí o snížení v roce 2020. Členským státům by mělo být povoleno převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát prodejem v dražbě pod podmínkou, že alespoň 50 % těchto projektů bude provedeno v nejméně rozvinutých zemích a malých ostrovních rozvojových zemích .
Pozměňovací návrh
12
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 13 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(13a) Společenství by mělo významně přispět ke snížení emisí skleníkových plynů v zemích, které jsou smluvními stranami Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, ale nejsou uvedeny v příloze I této úmluvy (smluvní strany neuvedené v příloze I). Tento příspěvek ke snižování emisí skleníkových plynů v zemích, které jsou smluvními stranami neuvedenými v příloze I, by měl vycházet z celosvětového postupu v oblasti emisí, jehož prostřednictvím by pravděpodobně bylo možné dosáhnout cíle spočívajícího v omezení změny klimatu na nárůst o 2 °C oproti úrovni před industrializací, a měl by být podmíněn všeobecnou mezinárodní dohodou pro období po roce 2012. Tento závazek Společenství ke snižování emisí skleníkových plynů v zemích mimo EU by se měl rozdělit mezi členské státy, přičemž se zohlední výše jejich HDP na obyvatele. Členské státy by měly na splnění svých závazků ke snižování emisí skleníkových plynů v zemích mimo EU věnovat přiměřené zdroje, mimo jiné vyčleněním podstatné části výnosů plynoucích z dražeb povolenek podle směrnice 2003/87/ES.
Odůvodnění
Čtvrtá hodnotící zpráva IPCC dochází k závěru, že omezení globálního oteplování na nárůst menší než 2 o C vyžaduje i značný odklon od běžného stavu v rozvojových zemích. Bude-li dosaženo všeobecné mezinárodní dohody, měly by průmyslové země vedle svých povinných vnitrostátních snížení přispívat k požadovanému omezení emisí v rozvojových zemích.
Pozměňovací návrh
13
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 14 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(14a) Pokud do 31. prosince 2012 nebude ratifikována Společenstvím a členskými státy mezinárodní dohoda, měla by Komise předložit návrh na začlenění emisí a jejich snížení spojené s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesním hospodářství do tohoto rozhodnutí podle harmonizovaných postupů zajišťujících neměnnost a integritu životního prostředí, ke které přispívá využití půdy, změna využití půdy, lesní hospodářství a rovněž důsledné sledování a přesná evidence.
Odůvodnění
Využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesní hospodářství (LULUCF) mají významný podíl na globálním dopadu na klima a očekává se, že budou představovat významný prvek kodaňské dohody v roce 2009. Začlenění LULUCF do rozhodnutí o sdílení úsilí by mělo vycházet z harmonizovaných pravidel Společenství týkajících se zajištění integrity životního prostředí a přesné evidence. Pokud to bude součástí mezinárodního režimu, mělo by být v rámci sdíleného úsilí zváženo i využití kreditů lesního hospodářství, a to za podmínky, že bude zaručena otázka neměnnosti (či nahrazení dočasných kreditů).
Pozměňovací návrh
14
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 14 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(14b) Pokud budou emise a snížení spojené s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesním hospodářstvím začleněny do budoucí mezinárodní dohody, mohl by se návrh Komise o začlenění těchto emisí a snížení do tohoto rozhodnutí zabývat podmínkami využití kreditů z projektů udržitelných, ověřitelných a trvalých zalesňovacích prací a prací spojených s obnovou lesa certifikovaných výkonnou radou CDM, činností v oblasti lesního hospodářství v rozvojových zemích, s níž je počítáno v dohodě uzavřené podle čl. 11a odst. 5 směrnice 2003/87/ES, či z jiných udržitelných, ověřitelných a trvalých projektů v oblasti lesního hospodářství v rozvojových zemích v souladu s mezinárodní dohodou podle čl. 6 odst. 1, přičemž se uznává, že dočasná certifikovaná snížení emisí (tCER), dlouhodobá certifikovaná snížení emisí (lCER ) s jednotkami platnými podle Kjótského protokolu či mezinárodní dohody musí být nahrazena a že členské státy by rovněž měly tato tCER a lCER nahrazovat průběžně před jejich vypršením.
Odůvodnění
Využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesní hospodářství (LULUCF) mají významný podíl na globálním dopadu na klima a očekává se, že budou představovat významný prvek kodaňské dohody v roce 2009. Začlenění LULUCF do rozhodnutí o sdílení úsilí by mělo vycházet z harmonizovaných pravidel Společenství týkajících se zajištění integrity životního prostředí a přesné evidence. Pokud to bude součástí mezinárodního režimu, mělo by být v rámci sdíleného úsilí zváženo i využití kreditů lesního hospodářství, a to za podmínky, že bude zaručena otázka neměnnosti (či nahrazení dočasných kreditů).
Pozměňovací návrh
15
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 15
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(15) Pokrok v provádění závazků podle této směrnice by měl být každoročně vyhodnocen na základě zpráv podaných podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu. Každé dva roky by mělo být provedeno posouzení plánovaného pokroku a komplexní vyhodnocení provádění tohoto rozhodnutí by mělo být vykonáno v roce 2016.
(15) Pokrok v provádění závazků podle této směrnice by měl být každoročně vyhodnocen na základě zpráv podaných podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu. Každé dva roky by mělo být provedeno posouzení plánovaného pokroku a komplexní vyhodnocení provádění tohoto rozhodnutí by mělo být vykonáno v roce 2016 , přičemž by se měly, pokud je to nutné, předložit návrhy ohledně dosažení cílů do roku 2020 . V rámci hodnocení vypracovávaného každého dva roky by měla Komise posoudit pokrok dosažený při zajišťování toho, aby jednotlivé politiky Společenství (například v oblasti zemědělství, požadavků na výrobky, strukturálních politik a výzkumu) přispívaly k úsilí o snižování emisí skleníkových plynů, a předložit o svých zjištěních zprávu. Toto hodnocení by mělo zahrnovat hodnocení projektů CDM registrovaných a/nebo realizovaných v členských státech, aby se ověřilo, zda odpovídají kritériím kvality uvedeným v tomto rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
16
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 15 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(15a) Tam, kde by plánované politiky a opatření Společenství mohly mít významný pozitivní nebo negativní dopad na plnění závazků členských států v oblasti snížení emisí skleníkových plynů, by mělo hodnocení dopadu každého návrhu obsahovat kvantifikaci dopadu emisí skleníkových plynů, pokud jde o každý členský stát a celé Společenství. Komise do 31. prosince 2010 a poté každé tři roky vypracuje zprávu o pozitivních a negativních dopadech, které mají politiky a opatření Společenství na úsilí každého členského státu a celého Společenství omezit emise skleníkových plynů v souladu s čl. 3 odst. 1 a čl. 6 odst. 3.
Odůvodnění
Aby mohly členské státy plnit své povinnosti, budou pro ně opatření na úrovni Společenství (např. normy účinnosti pro dopravu a dopravní prostředky, budovy a zařízení, zemědělství) týkající se většiny odvětví mimo ETS rozhodující. Dopad navrhovaných politik a opatření Společenství by měl být hodnocen ve fázi tvorby politiky a měl by být pravidelně přezkoumáván.
Pozměňovací návrh
17
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 17 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(17a) Aby byla zaručena jeho účinnost, mělo by toto rozhodnutí stanovit mechanismus, který by členským státům, jež překročí svou roční cílovou hodnotu emisí skleníkových plynů, ukládal sankci ve výši sankce vztahující se na zařízení podle směrnice 2003/87/ES a odpočet odpovídajícího ekvivalentu CO2 z následné dražby povolenek podle uvedené směrnice. Veškeré výnosy z těchto sankcí by měly plynout do fondu Společenství určeného na financování opatření ke zmírnění změny klimatu.
Odůvodnění
Pro dosažení celkového cíle EU je důležité, aby členské státy rozhodnutí dodržovaly. Je nutný účinný mechanismus zajišťující plnění požadavků v souladu s mechanismem platným pro zařízení v rámci ETS.
Pozměňovací návrh
18
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 17 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(17b) V zájmu zajištění jednoznačného a důsledného dodržování požadavků ze strany členských států zavede Komise mechanismus přímých sankcí vůči jednotlivým členským státům, které neplní své povinnosti vyplývající z tohoto rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
19
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 20 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(20a) Lhůta pro provedení těchto závazků je rok 2020. Během období do roku 2020 by měla být řada projektů financována ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti Evropské unie. Komise by měla usilovat o zohlednění závazku Společenství ke snížení emisí skleníkových plynů v politice soudržnosti a o začlenění hledisek snižování emisí skleníkových plynů do podmínek stanovených v souvislosti s finančními prostředky vyčleněnými na oblast soudržnosti a strukturálního rozvoje.
Pozměňovací návrh
20
Návrh rozhodnutí
Článek 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro určení příspěvku členských států ke splnění závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů od roku 2013 do roku 2020, pokud jde o emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, a o jeho vyhodnocování.
Toto rozhodnutí stanoví minimální příspěvek každého členského státu ke splnění závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů od roku 2013 do roku 2020, pokud jde o emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, a o jeho vyhodnocování.
Stanoví rovněž automatický postup pro provádění přísnějšího závazku ke snížení, pokud Společenství uzavře mezinárodní dohodu, v níž se zaváže k celkovému snížení emisí o více než 20 % v porovnání s úrovní v roce 1990, jako je například 30% snížení schválené Evropskou radou v březnu 2007.
Pozměňovací návrh
21
Návrh rozhodnutí
Článek 1 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 1a
Oblast působnosti
Emise z mezinárodní námořní dopravy jsou do oblasti působnosti rozhodnutí zahrnuty, pokud dosud nebyly zařazeny do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES nebo jiného právního nástroje Společenství, a nestaly se tak součástí závazků Společenství ke snižování emisí skleníkových plynů na období let 2013−2020. Pokud toto odvětví nebude do roku 2011 zahrnuto do oblasti působnosti směrnice 2003/87/ES či jiného právního nástroje Společenství ke snižování emisí skleníkových plynů z mezinárodní námořní dopravy, předloží Komise do roku 2012 návrh na jeho zahrnutí do tohoto rozhodnutí.
Pozměňovací návrh
22
Návrh rozhodnutí
Článek 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice stanovené v článku 3 směrnice 2003/87/ES.
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí příslušné definice stanovené v článku 3 směrnice 2003/87/ES.
Vedle toho se „emisemi skleníkových plynů“ rozumějí emise oxidu uhličitého (CO2), methanu (CH4), oxidu dusného (N2O), částečně fluorovaných uhlovodíků (HFCs), zcela fluorovaných uhlovodíků (PFC) a fluoridu sírového (SF6) vyjádřené ekvivalentem oxidu uhličitého ze zdrojů určených podle směrnice 2003/87/ES.
Vedle toho se „emisemi skleníkových plynů“ rozumějí emise oxidu uhličitého (CO2), methanu (CH4), oxidu dusného (N2O), částečně fluorovaných uhlovodíků (HFCs), zcela fluorovaných uhlovodíků (PFC) a fluoridu sírového (SF6) vyjádřené ekvivalentem oxidu uhličitého ze zdrojů určených podle směrnice 2003/87/ES. Na základě pravidel dohodnutých v rámci budoucí mezinárodní dohody podle čl. 3 odst. 1 předloží Komise návrh na začlenění emisí a snížení spojených s využíváním půdy, změnami ve využívání půdy a lesním hospodářstvím do tohoto rozhodnutí podle harmonizovaných postupů zajišťujících neměnnost a integritu životního prostředí, ke které přispívá využití půdy, změny ve využití půdy, lesní hospodářství a rovněž důsledné sledování a přesná evidence.
Odůvodnění
Využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesní hospodářství (LULUCF) mají významný podíl na globálním dopadu na klima a očekává se, že budou představovat významný prvek kodaňské dohody v roce 2009. Začlenění LULUCF do rozhodnutí o sdílení úsilí by mělo vycházet z harmonizovaných pravidel Společenství týkajících se zajištění integrity životního prostředí a přesné evidence. Pokud to bude součástí mezinárodního režimu, mělo by být v rámci sdíleného úsilí zváženo i využití kreditů z lesního hospodářství, a to za podmínky, že bude zaručena otázka neměnnosti (či nahrazení dočasných kreditů).
Pozměňovací návrh
23
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Než Společenství uzavře budoucí dohodu vedoucí ke snížením emisí, jež přesahují snížení požadovaná podle tohoto článku, každý členský stát omezí do roku 2020 své emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, o procentní podíl stanovený pro daný členský stát v příloze tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho emise v roce 2005.
1. Než Společenství uzavře budoucí dohodu vedoucí ke snížením emisí, jež přesahují snížení požadovaná podle tohoto článku, každý členský stát omezí do roku 2020 své emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, nejméně o procentní podíl stanovený pro daný členský stát v příloze tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho emise v roce 2005.
Pozměňovací návrh
24
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 – odst. 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3. Během období let 2013 až 2019 může každý členský stát převést z následujícího roku množství rovnající se 2% emisí skleníkových plynů tohoto členského státu v odstavci 2. Pokud se emise členského státu nacházejí pod mezní hodnotou uvedenou v odstavci 2, může členský stát převést svůj přebytek snížení emisí do následujícího roku.
3. Během období let 2013 až 2019 může každý členský stát převést z následujícího roku množství rovnající se 1 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu v odstavci 2. Pokud se vnitrostátní emise členského státu nacházejí pod mezní hodnotou uvedenou v odstavci 2, může členský stát převést rozdíl mezi svými vnitrostátními emisemi skleníkových plynů a touto mezní hodnotou do následujícího roku.
Odůvodnění
Pro některé členské státy by převedení 2 % emisí představovalo velkou část povinnosti snížit emise, a tudíž by to mohlo ohrozit skutečné lineární snížení. Skutečnost, že místo toho bude stanoveno maximální množství 1 %, poskytuje větší jistotu, že se emise členských států začnou skutečně snižovat.
Pozměňovací návrh
25
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 odst. 3 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3a. Každý členský stát, pokud splňuje všechny povinnosti plynoucí z tohoto rozhodnutí, může převést, prodat či zapůjčit na základě dvoustranné dohody oznámené Komisi část svých nároků na emise skleníkových plynů, jež byly přiznány podle odstavce 1 a 2, na jiný členský stát. Členský stát, který nárok na emise skleníkových plynů získá, jej může použít pro splnění svých povinností podle tohoto článku. Výnosy plynoucí z těchto převodů se používají na snižování emisí skleníkových plynů prostřednictvím investic do druhů dopravy, které jsou energeticky účinné, využívají obnovitelnou energii a jsou šetrné vůči klimatu.
Odůvodnění
Návrh otvírá možnost obchodovat s emisemi mezi členskými státy za podmínky, že v uplynulých letech splnily své povinnosti podle tohoto rozhodnutí a že jsou výnosy použity ke snižování emisí.
Pozměňovací návrh
26
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 – odst. 3 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3b. Pokud emise členského státu překročí hranici stanovenou v odstavci 2, kompenzuje daný členský stát toto překročení v následujícím roce vynásobením nadměrných emisí skleníkových plynů z předchozího roku povinným dodatečným koeficientem snížení emisí ve výši 1,3. Pokud jsou emise skleníkových plynů členského státu menší než mezní hodnoty uvedené v odstavci 2, může členský stát převést svůj přebytek snížení emisí do následujícího roku.
Odůvodnění
Vzhledem k tomu, že v boji se změnou klimatu je nejdůležitější celková úroveň snížení emisí, samotné sankce nejsou dostačující. Komise by měla uplatňovat v případě nesplnění povinností stejný koeficient (1,3), který se rovněž využívá v mechanismu plnění požadavků Kjótského protokolu .
Pozměňovací návrh
27
Návrh rozhodnutí
Článek 3 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 3a
Úrovně emisí pro období po roce 2020.
Emise skleníkových plynů Společenství v odvětvích, na něž se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, se budou i po roce 2020 nadále každoročně snižovat, což přispěje k celkovému snížení emisí skleníkových plynů ve Společenství ze všech zdrojů přinejmenším o 50 % do roku 2035 a o 60 až 80 % do roku 2050 v porovnání s úrovní v roce 1990, přičemž konečným cílem je odstranit emise skleníkových plynů z používání fosilních paliv v Evropské unii. Komise do roku 2012 prověří, zda je vhodné rozčlenit cíl snižování emisí Společenství na další období a případně předloží návrhy.
Odůvodnění
Pokud si EU klade za cíl dosáhnout toho, aby se nezvýšila globální teplota o více než 2 stupně, měla by už nyní stanovit snižování emisí jako svůj dlouhodobý cíl.
Pozměňovací návrh
28
Návrh rozhodnutí
Článek 3 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 3b
Energetická účinnost
Komise předloží zprávu o pokroku dosaženém v členských státech, pokud jde o zlepšení energetické účinnosti. S cílem zajistit, že bude využit potenciál ke snížení spotřeby energie ve Společenství do roku 2020 o 20 %, se stává indikativní cíl Akčního plánu pro energetickou účinnost: využití možností ( KOM(2006)0545 ) pro členské státy povinným. Komise navrhne za tímto účelem nejpozději do roku 2009 opatření, načež každý členský stát vypracuje strategii pro energetickou účinnost.
Pozměňovací návrh
29
Návrh rozhodnutí
Čl. 4 – odst. 1 - pododstavec 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy zajistí, že jejich politiky nákupu těchto kreditů vedou ke spravedlivějšímu zeměpisnému rozšíření projektů a podpoří dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
Členské státy zajistí, aby alespoň 50 % těchto kreditů bylo nakoupeno od nejméně rozvinutých zemí a malých ostrovních rozvojových zemí, a zvýšilo se tak spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů a podpořilo dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
Pozměňovací návrh
30
Návrh rozhodnutí
Čl. 4 – odst. 2 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2a. Členské státy použijí pouze projektové kredity z projektů obnovitelné energie a účinnosti využití energie koncovými uživateli, které splňují vysoká kritéria kvality zaručující doplňkovost projektů i jejich přínos k udržitelnému rozvoji. Mezi kredity vysoké kvality patří kredity, které:
a) představují skutečná, ověřitelná, dodatečná a trvalá snížení emisí z projektů, jež jsou jasným přínosem pro udržitelný rozvoj a nemají žádné podstatné negativní environmentální ani sociální dopady; a
b) pocházejí z projektů v zemích, které náležitě přispívají k celosvětovému snížení emisí podle budoucí mezinárodní dohody, kterou ratifikovaly;
Harmonizovaná opatření potvrzující, které projekty nebo typy projektů splňují tato kritéria, mohou být přijata regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
Pozměňovací návrh
31
Návrh rozhodnutí
Čl. 4 – odst. 4
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
4. Roční použití kreditů každým členským státem podle odstavců 1, 2 a 3 nepřekročí celkové množství rovnající se 3% emisí skleníkových plynů tohoto členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, v roce 2005.
4. Použití kreditů každým členským státem podle odstavců 1, 2 a 3 nepřekročí v průběhu období let 2013−2020 celkové množství rovnající se 8 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES v roce 2005.
Každý členský stát může převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát.
Odůvodnění
V rámci celkového kompromisu týkajícího se flexibility je v případě, že je v rámci EU umožněna vnitřní flexibilita bez jakýchkoli omezení, strop započtení CMD/JI upraven tak, aby zohledňoval skutečnost, že jsou upřednostňovány převody uvnitř EU, a změněn tak, aby pokrýval celé období namísto roční kvóty, která musí být využita v daném roce bez možnosti převedení.
Pozměňovací návrh
32
Návrh rozhodnutí
Článek 4 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 4a
Závazek Společenství ke snižování emisí v zemích mimo EU
1. Po uzavření všeobecné mezinárodní dohody o změně klimatu budou Společenství a jeho členské státy od počátku roku 2013 financovat měřitelná, vykazovatelné, ověřitelné a závazné snižování emisí skleníkových plynů v zemích, které jsou smluvními stranami Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, ale nejsou uvedeny v příloze I této úmluvy (smluvní strany neuvedené v příloze I).
2. Členské státy mohou provádět své jednotlivé závazky snižovat emise skleníkových plynů v zemích mimo EU podle odstavce 1 prostřednictvím:
a) přímého financování nebo účasti v jednom či více dvoustranných a/nebo vícestranných fondech, jejichž jediným účelem je financovat politiky a opatření ke snižování emisí skleníkových plynů v zemích, které jsou smluvními stranami neuvedenými v příloze I;
b) příspěvků na snížení emisí skleníkových plynů z odlesňování a poškozování lesů podle definice v mezinárodní smlouvě o změně klimatu v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu.
3. Členské státy zajistí, aby jejich politiky pro financování snižování emisí v zemích, které jsou smluvními stranami neuvedenými v příloze I, zlepšily spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů.
Odůvodnění
Čtvrtá hodnotící zpráva IPCC dochází k závěru, že omezení globálního oteplování na nárůst menší než 2 o C vyžaduje i značný odklon od obvyklého stavu v rozvojových zemích. Bude-li dosaženo všeobecné mezinárodní dohody, měly by mít průmyslové země vedle svých povinných vnitrostátních snížení přispívat k požadovanému omezení emisí v rozvojových zemích.
Pozměňovací návrh
33
Návrh rozhodnutí
Článek 4 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 4b
Pomoc rozvojovým zemím přizpůsobit se negativním následkům změny klimatu
1. Uzavřením mezinárodní dohody o změně klimatu se Společenství zavazuje poskytnout od začátku roku 2013 rozvojovým zemím finanční pomoc ve formě grantů, a to zejména pro společenství a země nejvíce ohrožené změnou klimatu, s cílem podpořit je při jejich přizpůsobení a při snižování rizik. Tyto investice by měly být doplňkové k investicím uvedeným v článku 4.
2. Pomoc uvedená v odstavci 1 se každoročně lineárně zvyšuje a v roce 2020 dosáhne úrovně nejméně 10 miliard eur. Pomoc pro rok 2013 by měla činit nejméně 5 miliard eur. Tato pomoc by měla směřovat do fondů EU a/nebo mezinárodních fondů pro přizpůsobení se změně klimatu, včetně Globální aliance pro boj proti změně klimatu (GCCA), a do budoucích mezinárodních fondů pro přizpůsobení se, které se budou opírat o mezinárodní dohodu. Pomoc s adaptací by měla být doplňkem současných toků pomoci, avšak měla by být součástí hlavní rozvojové pomoci.
3. Členské státy mohou použít příjmy z dražeb v souladu s prováděním směrnice 2003/87/ES změněné za účelem plnění závazků uvedených v tomto článku.
Odůvodnění
Průmyslové země jsou z velké míry zodpovědné za negativní důsledky změny klimatu, které mají dopad na rozvojové země. EU má proto povinnost tyto škody uhradit.
Pozměňovací návrh
34
Návrh rozhodnutí
Článek 5
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží své roční emise, které jsou výsledkem provádění článku 3 a používaní kreditů v souladu s článkem 4.
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží své roční emise, které jsou výsledkem provádění článku 3 , používaní a zeměpisné rozšíření kreditů v souladu s článkem 4 a provádění a zeměpisné rozšíření vnější adaptace a závazku Společenství ke snížení emisí skleníkových plynů podle článku 4a .
Tyto zprávy budou obsahovat dvouleté prognózy snížení emisí pro opatření plánovaná ve všech hlavních odvětvích s cílem dosáhnout cílů v oblasti snížení emisí stanovených pro roky 2020, 2035 a 2050. Do doby, než bude uzavřena mezinárodní dohoda o změně klimatu, z níž vyplynou povinná snížení ve Společenství přesahující snížení podle článku 3, členské státy připraví politiky a opatření vycházející z cíle Společenství snížit do roku 2020 emise o 30 % v porovnání s úrovní roku 1990.
1a. Členské státy nejpozději k 31. srpnu následujícího roku podají zprávu o svých ročních emisích skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES.
Komise ověří a zveřejní tyto zprávy do dvou měsíců od tohoto data. V případě nesplnění požadavků se použijí ustanovení článku 5a.
2. Komise ve své zprávě předložené podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí 280/2004/ES vyhodnotí, zdali je pokrok dostatečný ke splnění závazků podle tohoto rozhodnutí.
2. Komise ve své zprávě předložené podle čl. 5 odst. 1 rozhodnutí 280/2004/ES vyhodnotí, zdali je pokrok dostatečný ke splnění závazků podle tohoto rozhodnutí.
Toto hodnocení zohlední pokrok v politikách a opatřeních Společenství a informace z členských států v souladu s článkem 3 a článkem 5 rozhodnutí 280/2004/ES.
Toto hodnocení zohlední pokrok v politikách a opatřeních Společenství a informace z členských států v souladu s článkem 3 a článkem 5 rozhodnutí 280/2004/ES.
Každé dva roky počínaje emisemi oznámenými pro rok 2013 zahrne toto hodnocení rovněž plánovaný pokrok Společenství a jeho členských států v plnění závazků podle tohoto rozhodnutí. Členské státy předloží aktualizaci plánovaného pokroku před 1. červencem 2016.
Každé dva roky počínaje emisemi oznámenými pro rok 2013 zahrne toto hodnocení rovněž plánovaný pokrok Společenství a jeho členských států v plnění závazků podle tohoto rozhodnutí. Členské státy předloží aktualizaci plánovaného pokroku před 1. červencem 2016 a poté každé dva roky .
Komise posoudí dopad odvětvových politik EU na emise skleníkových plynů Společenství a potenciál pro snižování emisí související s uvedenými politikami. Komise rovněž podle potřeby předloží návrhy, které zajistí, aby tyto politiky odpovídajícím způsobem přispívaly k dosahování cílů v oblasti snižování emisí stanovených pro roky 2020 a 2050.
2a. Jednotný formát pro podávání zpráv o emisích skleníkových plynů vyplývající z článku 3, používání kreditů v souladu s článkem 4 a provádění článku 4a se stanoví regulativním postupem s kontrolou podle článku 9.
2b. Komise nejpozději do 31. prosince 2011 vypracuje a předloží Evropské radě zprávu, která stanoví s ohledem na snížení emisí skleníkových plynů požadované z obou zdrojů, na které se vztahuje toto rozhodnutí, a také zdrojů, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES:
- limity emisí skleníkových plynů každého členského státu do roku 2020 v porovnaní s hodnotami emisí skleníkových plynů v roce 1990; a
- emise skleníkových plynů každého členského státu v roce 2020.
2c. Komise provede na základě zkušeností získaných prováděním tohoto rozhodnutí přezkum a případně aktualizaci či změnu rozhodnutí 280/2004/ES, rozhodnutí 2005/166/ES a nařízení Komise (ES) č. 2216/2004.
2d. Komise vypracuje zprávu, v níž budou uvedena další opatření, která je nutné provést na úrovni Společenství, aby bylo dosaženo cíle účinnosti, který stanovila Evropská rada v březnu 2007. Zpráva zahrnuje zejména:
a) výsledky posouzení podle čl. 4 odst. 5 směrnice 2006/32/ES (o vhodnosti směrnice o bílých certifikátech). Tato zpráva posoudí zejména možnost zavést povinný systém obchodování s bílými certifikáty v rámci celého Společenství;
b) podrobné návrhy na snižování emisí z domácností a nebytových prostor pomocí vyšších norem pro produkty a budovy s cílem zajistit, aby všechny nové obytné domy a nebytové prostory měly do roku 2020 nulové emise;
Odůvodnění
Pro Komisi má včasné předkládání zpráv zásadní význam, aby byl schopna vyhodnotit, zda členské státy plní své cíle, a aby mohla v případě jejich neplnění zavést potřebná opatření.
Pozměňovací návrh
35
Návrh rozhodnutí
Článek 5 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5a
Mechanismus plnění požadavků
1. V případě, že emise skleníkových plynů členského státu ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, přesáhnou roční mezní hodnotu emisí skleníkových plynů podle článku 3 tohoto rozhodnutí, zaplatí daný členský stát sankci za nadměrné emise ekvivalentní částce určené v článku 16 směrnice 2003/87/ES.
Pokuta za překročení emisí je hrazena do fondu Společenství určeného na podporu a posílení výzkumu, vývoje a využívání energie z obnovitelných zdrojů a zvýšení energetické účinnosti a úspory energie v Evropské unii.
2. Kromě opatření podle odstavce 1 se celkové množství v tunách oxidu uhličitého, o které bude překročena mezní hodnota, odečte od následného množství povolenek dražených členským státem podle čl. 10 odst. 2 směrnice 2003/87/ES. S cílem zachovat strop systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) vydraží tyto povolenky Komise a výnosy budou vloženy do fondu uvedeného v odstavci 1.
3. Komise zavede mechanismus, jehož prostřednictvím budou až do obdržení pokuty za překročení emisí zadrženy povolenky pro dražbu z množství povolenek příslušného členského státu podle článků 9a a 10 směrnice 2003/87/ES. S cílem zachovat strop systému EU pro obchodování s emisemi (ETS) vydraží tyto povolenky Komise. Komise rovněž vytvoří mechanismus pro uvolnění výnosů z dražby zadržených povolenek poté, co daný členský stát uhradí pokutu.
4. Komise přijme opatření pro vytvoření fondu Společenství podle odstavce 1 a mechanismu podle odstavce 3. Tato opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
Odůvodnění
Důrazný a účinný mechanismus pro dodržování požadavků má zásadní význam, zejména pokud je povolen obchod mezi členskými státy.
Pozměňovací návrh
36
Návrh rozhodnutí
Článek 5 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5b
Spolupráce mezi orgány
Vzhledem k tomu, že závazek, který Společenství přijalo, ukládá úkoly nejen ústředním vládám členských států, ale i orgánům místní a regionální samosprávy a dalším místním a regionálním fórům a organizacím prosazujícím určité myšlenky, zajistí členské státy spolupráci mezi ústředními a místními orgány na různých úrovních.
Pozměňovací návrh
37
Návrh rozhodnutí
Článek 5 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5c
Obnovitelné zdroje energie
Jelikož zvyšování výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů přispívá ke snížení emisí skleníkových plynů zvláště významným způsobem, učiní členské státy výrobu energie z obnovitelných zdrojů ekonomicky atraktivní, čímž motivují subjekty na trhu k tomu, aby zvyšováním výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů rozhodující měrou přispívaly k plnění závazků členských států.
Pozměňovací návrh
38
Návrh rozhodnutí
Článek 5 d (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5d
Zapojení subjektů na trhu
Kromě jednotlivých členských států, ústředních vlád a organizací a orgánů na místní a regionální úrovni musí k naplňování závazku Společenství přispívat i subjekty na trhu společně s domácnostmi a jednotlivými spotřebiteli, a to bez ohledu na úroveň emisí skleníkových plynů, které jim lze přičítat.
Pozměňovací návrh
39
Návrh rozhodnutí
Článek 5 e (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5e
Financování inovativních technologií
Členské státy zajistí financování používání nových, inovativních technik, aby umožnily průmyslovým podnikům vytvářet nová pracovní místa, což přispěje k větší konkurenceschopnosti a k podpoře naplňování cílů stanovených v Lisabonské strategii.
Pozměňovací návrh
40
Návrh rozhodnutí
Čl. 6 – odst. 5 – pododstavec 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
5. Komise přijme opatření, kterými stanoví členským státům možnost použití dodatečných typů kreditů z projektů nebo případně použití jiného mechanismu vytvořeného podle mezinárodní dohody.
5. Komise přijme opatření, kterými stanoví členským státům možnost použití dodatečných typů kreditů z projektů , které zajistí kvalitu a doplňkovost a přispějí k udržitelnému rozvoji, nebo případně použití jiného mechanismu vytvořeného podle mezinárodní dohody.
Pozměňovací návrh
41
Návrh rozhodnutí
Čl. 9 – odst. 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5a a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 uvedeného rozhodnutí.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.
Odůvodnění
Uvedení ustanovení do souladu se standardním způsobem odkazování na nový regulační postup s kontrolou.
Pozměňovací návrh
42
Návrh rozhodnutí
Článek 10
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Komise vypracuje zprávu, která vyhodnocuje provádění tohoto rozhodnutí. Komise předloží uvedenou zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. října 2016, případně s připojenými příslušnými návrhy.
Komise vypracuje zprávu, která vyhodnocuje provádění tohoto rozhodnutí. V této zprávě mimo jiné posoudí, jak provádění tohoto rozhodnutí ovlivnilo hospodářskou soutěž na vnitrostátní a mezinárodní úrovni a na úrovni EU. Komise předloží uvedenou zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. října 2016, případně s připojenými příslušnými návrhy.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Kontext
V březnu 2007 Evropská rada schválila cíle Evropské unie v oblasti klimatu. V rámci mezinárodní dohody by se EU zavázala ke snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 o 30 % v porovnání s úrovní roku 1990. I bez mezinárodní dohody by EU nezávisle dosáhla snížení přinejmenším o 20 %. Tento návrh je součástí tzv. klimatického balíčku EU, který Komise předložila k provádění uvedených rozhodnutí. Systém EU pro obchodování s emisemi skleníkových plynů zahrnuje zhruba polovinu emisí EU v období let 2013 až 2020. Návrh rozhodnutí o sdílení úsilí zahrnuje ostatní odvětví (například dopravu, stavebnictví, služby, menší průmyslová zařízení, zemědělství a odpady) a společně se systémem tvoří limit emisí EU.
Cíl v oblasti snížení
Tento návrh Komise vychází z cíle spočívajícího v celkovém snížení emisí skleníkových plynů o 20 % do roku 2020, který bude zpřísněn na 30 % po dokončení mezinárodní dohody o klimatu pro období po roce 2012.
Čtvrtá hodnotící zpráva IPCC však dochází k závěru, že pro dosažení 50% pravděpodobnosti omezení globálního oteplování na nárůst menší než 2 o C oproti úrovni před industrializací musí průmyslové země snížit své emise o 25–40 % oproti roku 1990. Toto rozmezí průmyslové země kromě USA výslovně uznaly na konferenci OSN o klimatu na Bali v prosinci 2007. Cílové snížení o 20 % je značně nižší než nezbytná požadovaná úroveň. Kromě toho Evropský parlament žádal (např. dne 26. 10. 2006), aby vnitřní politiky EU vycházely z cíle snížení o 30 %.
Proto zpravodaj navrhuje, aby cíl spočívající ve snížení o 30 %, který je v souladu s pokynem IPCC, byl brán jako výchozí bod tohoto rozhodnutí a snížení o 20 % bylo ponecháno jako nouzová možnost pro případ, že se mezinárodní dohoda zpozdí. To by směrovalo plánování a prováděcí opatření v členských státech EU od počátku k cílovému snížení o 30 %. Nebylo by obtížné tento cíl později snížit, pokud by dohoda o klimatu pro období po roce 2012 nebyla uzavřena včas. Pokud se však členské státy připraví a naplánují opatření pro celkové snížení o pouhých 20 %, bude mnohem obtížnější tato opatření později zpřísnit.
Používání mechanismu čistého rozvoje / společného provádění
Návrh Komise umožňuje poměrně štědrou úroveň započtení vnitrostátních emisí s využitím snížení emisí mimo EU, 3 % emisí z odvětví nezahrnutých v ETS v roce 2005 i v případě scénáře „bez mezinárodní dohody“ s cílovým snížením o 20 %.
Celkové snížení v období 2005 až 2020 podle scénáře předpokládajícího snížení o 20 % v odvětvích mimo ETS činí 1 200 Mt. Návrh Komise by znamenal až 700 Mt potenciálních započtení v rámci JI/CDM, což činí více než 50 % snížení požadovaného v uvedených odvětvích.
Takto velké použití kreditů JI/CDM není v souladu s plánem snížení, které čtvrtá hodnotící zpráva IPCC uvádí jako nutné k tomu, aby průmyslové země zůstaly v rámci cíle nárůstu teploty o dva stupně. Je požadováno snížení o 25–40 % v porovnání s úrovní roku 1990. To bylo potvrzeno na semináři (3. června 2008) o úloze CDM v klimatickém balíčku, který zpravodaj uspořádal. Jedním z hlavních závěrů bylo to, že průmyslové země by měly snížit své emise skleníkových plynů o 25–40 % oproti úrovni roku 1990 a současně by rozvinuté země měly omezit své emise o 15–30 % oproti běžnému stavu. Započítávání emisí v průmyslových zemích pomocí kreditů CDM by znamenalo, že rozvojové země by musely vedle snížení z projektů CDM dosáhnout dalšího snížení o 15–30 %.
Velké využití JI/CDM dále brání EU ve využití výhod snížení používání fosilních paliv, které vede k vyšší energetické bezpečnosti a kvalitě ovzduší.
Dosažení nižších emisí v rámci EU je daleko silnější pobídkou pro inovace.
Hodnota těchto vedlejších výhod roste s růstem ceny ropy. Analýza Komise, která uváděla úspory 50 miliard EUR na našem účtu energie z fosilních paliv v roce 2020, vycházela z ceny 60 USD za barel, zatímco ve skutečnosti jsme již překročili 120 USD za barel a prognózy v příštích letech naznačují dokonce cenu 200 USD za barel.
V zájmu souladu s pokynem IPCC a zajištění silné pobídky pro inovace zpravodaj navrhuje snížit úrovně započtení ze 3 % na 1 % podle emisí roku 2005 v odvětví nezahrnutém do ETS.
Existuje několik posledních studií, které naznačily značné obavy ohledně integrity a doplňkovosti snížení emisí CDM/JI. V případě, že započtení nebudou doplňková a „skutečná“, bude mít jejich využití pro zajištění shody namísto vnitrostátních snížení emisí v konečném důsledku na klima škodlivý dopad.
Do přijetí nové mezinárodní dohody zpravodaj navrhuje, aby byly tyto kredity používané po roce 2012 sníženy o 50 %. Po dokončení mezinárodní dohody o klimatu pro období po roce 2012 se navrhuje další závazek ke snížení emisí mimo EU, který by nahradil započtení CDM/JI jako nástroj financování ke zmírňování situace v rozvojových zemích.
Kromě toho se zpravodaj domnívá, že by bylo nedůsledné povolit započtení v průmyslových odvětvích náchylných k únikům uhlíku, jsou-li na ochranu stejných odvětví plánována zvláštní opatření v rámci ETS. Uznání kreditů z investic do mechanismů čistého rozvoje v těchto odvětvích by v podstatě znamenalo finanční pobídky podporující úniky uhlíku.
Z těchto důvodů zpravodaj navrhuje omezit nejen množství, ale i druhy započtení CDM/JI. Do dokončení mezinárodní dohody o klimatu pro období po roce 2012 nebudou druhy započtení CDM povolené a dostupné po roce 2012 známy, protože tato otázka bude předmětem celkových jednání. Zpravodaj navrhuje, aby byly akceptovány pouze projekty týkající se energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti na straně poptávky.
Další povinnost snižovat emise v zemích mimo EU
Zpravodaj navrhuje zvláštní povinnost snižovat emise v zemích mimo EU, která by byla účinná po dokončení mezinárodní dohody o klimatu pro období po roce 2012. Čtvrtá hodnotící zpráva IPCC uvádí, že omezení globálního oteplování na nárůst menší než 2 o C vyžaduje i značný odklon běžného stavu v rozvojových zemích. Zpravodaj je toho názoru, že rozvinuté země mají odpovědnost přispět k požadovanému snížení emisí v rozvinutých zemích. Spolufinancování investic do ochrany klimatu v rozvojových zemí ze strany zemí rozvinutých musí být doplňkem jejich povinných vnitrostátních snížení a nemělo by být využíváno k započtení proti jejich vlastním emisím. Proto musí být ihned po dosažení mezinárodní dohody zaveden nový závazek pro příspěvek EU k financování snížení emisí skleníkových plynů v rozvojových zemích. Tento závazek Společenství ke snižování emisí skleníkových plynů v zemích mimo EU by se měl rozdělit mezi členské státy podle výše jejich HDP na obyvatele a měl by být závazný.
Rozpětí snížení emisí v zemích mimo EU od 250 Mt ekvivalentu CO 2 ročně v roce 2013 až do 850 Mt ročně v roce 2020 vychází z analýzy ústavů Wuppertal Institute a Ecofys. Ty odhadují, že vedle snížení vnitrostátních emisí o 30 % v zemích, které jsou uvedeny v příloze I, je nutné další snížení o zhruba 5,7 Gt oproti běžnému stavu v zemích, které jsou smluvními stranami neuvedenými v příloze I. Pokud budou polovinu tohoto úsilí financovat země uvedené v příloze I a pokud se toto financování rozdělí podle emisí v roce 1990, činí podíl EU zhruba 880 Gt ekvivalentu CO 2 .
Cesta ke snížení po roce 2020
Evropská rada v březnu 2007 naznačila, že do roku 2050 jsou nutná snížení emisí v řádu 60–80 %. Aby k takovým snížením mohlo dojít, musí mít členské státy dlouhodobou politiku ve více odvětvích, např. v oblasti bydlení, užívání půdy a dopravy, čímž by se vyhnuly dalším investicím do infrastruktury neslučitelným s cíli v oblasti ochrany klimatu. I návrh ETS obsahuje cestu snižování po roce 2020. Aby bylo zajištěno, že emise EU budou po roce 2020 nadále klesat, musí být doplněn postup snižování i po tomto roce, který do roku 2050 sníží roční emise téměř o 80 % oproti úrovni roku 1990.
Prosazování
Podle návrhu Komise budou členské státy do roku 2020 každoročně lineárně snižovat své emise nezahrnuté do ETS 2020. Mohou si z příštího roku vypůjčit množství rovnající se 2 % jejich emisního limitu nebo stejné množství převést do roku následujícího.
K dosažení celkového cíle EU je důležité, aby členské státy své právně závazné emisní limity dodržovaly. Dodržování požadavků však lze zajišťovat pouze běžným postupem pro porušení předpisů, který je pro tyto účely příliš pomalý a neobratný.
Proto jsou nezbytné rychlejší sankce. Zpravodaj navrhuje pokuty podobné těm, které již existují pro zařízení v rámci ETS. Kromě toho a v souladu s požadavky na zařízení v rámci ETS se navrhuje, aby se stejný počet tun odečítal od množství povolenek dražených daným členským státem v ETS. Tento režim by se nijak nedotkl celkového limitu EU.
Oblast působnosti
Oblast působnosti rozhodnutí o sdílení úsilí by měla zahrnovat všechna odvětví nespadající do ETS. Odvětví letectví se stane součástí ETS v blízké budoucnosti. Žádný z návrhů Komise nezahrnuje emise z mezinárodní námořní dopravy i před rozsáhlé důkazy o jejich značném příspěvku a opakované žádosti Evropského parlamentu o řešení námořních emisí. Zpravodaj navrhuje, aby byly emise z mezinárodní námořní dopravy zahrnuty do oblasti působnosti rozhodnutí, dokud nebudou začleněny do ETS či jiného právního nástroje Společenství.
PŘÍLOHA
Seznam souvisejících schůzí zúčastněných stran se zpravodajkou Satu Hassi ve věci rozhodnutí o společném úsilí
Vlády a stálá zastoupení:
Stále zastoupení Belgie
Martin Bursík, český ministr životního prostředí
Stále zastoupení Dánska
Kimmo Tiilikainen, finský ministr životního prostředí
Stále zastoupení Finska a další zástupci finské vlády (třikrát)
Jean-Louis Borloo, francouzský ministr pro ekologii, energetiku a udržitelný rozvoj
Stále zastoupení Francie
Stálé zastoupení Nizozemska
Janez Podobnik, slovinský ministr životního prostředí (dvakrát)
Stále zastoupení Slovinska
Andreas Carlgren, švédský ministr životního prostředí
Stále zastoupení Švédska
Stálé zastoupení Spojeného království (dvakrát)
Evropská komise:
Komisaři Barroso, Dimas, Verheugen a Piebalgs
GŘ pro životní prostředí, úředníci odpovědní za rozhodnutí o společném úsilí (několikrát)
Průmyslová odvětví a nevládní organizace
Americká obchodní komora
Rakouská hospodářská komora
Asociace finských výrobců oceli a kovů (dvakrát)
společnost BASF Chemicals
Asociace trhů s uhlíkem (Carbon Markets Association, CMA)
síť nevládních organizací Climate Action Network (dvakrát)
Konfederace britského průmyslu (CBI)
Konfederace dánských průmyslových odvětví & organizace BUSINESSEUROPE
Konfederace finských průmyslových odvětví (EK) (dvakrát)
asociace EURELECTRIC
Evropská federace inteligentních služeb pro energetickou účinnost (EFIEES)
Evropské fórum pro obnovitelné zdroje energie (EUFORES) (dvakrát)
Evropská asociace výrobců vápna
Evropská asociace producentů rašeliny a růstových médií (EPAGMA) & Vapo (dvakrát)
Evropská konfederace odborových svazů (ETUC)
Finský energetický průmysl
Svaz finského lesního hospodářství (dvakrát)
francouzská a německá obchodní a průmyslová komora
Přátelé země (dvakrát)
organizace Greenpeace
Mezinárodní asociace pro obchodování s emisemi ( IETA )
Ostatní:
Nejvyšší výbor finského parlamentu
pan Morkis, zpravodaj Evropského hospodářského a sociálního výboru ve věci společného úsilí
24. 9. 2008
STANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (*)
pro Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů o 30 %, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020
( KOM(2008)0017 – C6‑0041/2008 – 2008/0014(COD) )
Navrhovatel:
Robert Goebbels
(*) Přidružené výbory – článek 47 jednacího řádu
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Tento návrh rozhodnutí stanovuje pro každý členský stát samostatné a závazné cíle snížení emisí pocházejících z odvětví, na něž se nevztahuje EU ETS. Návrhy předpokládají, že ke snížení emisí, které jsou nezbytné k dosažení každého cíle, dojde z velké části prostřednictvím EU ETS. Odvětví, která pod EU ETS spadají, často nabízejí příležitosti pro snižování emisí, které jsou z hlediska nákladů nejúčinnější. EU ETS nicméně také zahrnuje průmyslová odvětví, jež jsou vystavena mezinárodní konkurenci a u nichž existuje riziko „přesunování zdrojů emisí CO 2 “ (tj. přesunu výroby do třetích zemí uplatňujících méně přísné kontroly emisí), pokud by náklady a regulační zátěž v EU byly příliš vysoké. Začlenění příliš vysokého podílu snižování emisí do EU ETS bude mít prostřednictvím cen elektřiny dopad na všechna odvětví hospodářství.
Navrhovatel tudíž v zásadě vítá návrh rozhodnutí, který předložila Komise a který jednoznačně stanovuje, do jaké míry musejí odvětví nezahrnutá v ETS přispět k dosažení emisních cílů EU. Je nicméně také přesvědčen, že je i nadále možné text výrazně vylepšit a vyjasnit.
Navrhovatel nenavrhuje předložit podrobné pozměňovací návrhy k článkům, jejichž cílem je zvýšit celkový emisní cíl na 30 %, či rozšířit lhůtu pro dosažení cíle na pozdější datum, než je rok 2020. Nehodlá ani předložit pozměňovací návrhy týkající se cílů stanovených pro jednotlivé členské státy. Obě řešení totiž představují výsledky dlouhých jednání s členskými státy. Pozměňovací návrhy k těmto cílům by byly pravděpodobně v nejlepším případě bezvýsledné. V nejhorším případě by mohly poškodit probíhající jednání v Radě, zpomalit přijímání celého „balíčku“ předpisů a zkomplikovat postavení EU s ohledem na budoucí mezinárodní dohodu.
1. Ustanovení o komitologii
Článek 6 umožňuje Komisi, aby v případě, že bude uzavřena nová mezinárodní dohoda, za použití postupu projednávání ve výborech (tzv. komitologie) pozměnila emisní cíle členských států takovým způsobem, aby veškeré další úsilí o snížení emisí bylo rozděleno v závislosti na podílu každého členského státu na celkových emisích Společenství pocházejících ze zdrojů mimo EU ETS. Navrhuje také využívání komitologie při přijímání „opatření, kterými stanoví členským státům možnost použití dodatečných typů kreditů z projektů nebo případně použití jiného mechanismu vytvořeného podle mezinárodní dohody“, což je rozsáhlá pravomoc, jejíž uplatňování by mohlo značně ovlivnit manévrovací prostor členských států při plnění stanovených cílů. Článek 6 také stanovuje, jaká část zvýšených požadavků na snížení emisí, jež stanovuje nová dohoda, může být realizována za použití kreditů z projektů ve třetích zemích.
Navrhovatel je přesvědčen, že je předčasné stanovovat pevné zásady pro přerozdělování úsilí a dosahování nového cíle, který by stanovila nová mezinárodní dohoda. Taková mezinárodní dohoda by mohla mít mnoho podob a zdaleka dosud nebyly vyřešeny klíčové otázky, jako např. které země budou spadat do její oblasti působnosti, jaké úrovně hodláme dosáhnout a zda bude dohoda založena na právně závazných cílech.
Ještě důležitějším problémem je, že komitologie by se ze zásady měla omezovat na oblasti, které jsou svou povahou technické a „jiné než podstatné“. Je zjevné, že otázka, jakých cílů musejí členské státy dosáhnout a jaký manévrovací prostor by jim měl být ponechán při jejich dosahování na základě nové mezinárodní dohody, je „podstatným“ problémem.
2. Přerozdělování nadbytečného snížení emisí mezi členskými státy
Navrhovatel konstatuje, že cíl ve výši 20 % je kolektivním cílem EU. Vycházíme-li z této zásady, mělo by ke snížení emisí dojít pokud možno v oblastech, ve kterých je nákladově nejefektivnější. V rámci EU ETS to umožňuje obchodování mezi podniky při dodržení mezních hodnot stanovených EU. Toto rozhodnutí nicméně neobsahuje ustanovení, která by takové obchodování výslovně umožňovala, kromě převádění kreditů z projektů ze třetích zemí.
Navrhovatel se domnívá, že se jedná o podstatné opomenutí, a je přesvědčen, že by poslanci měli mít možnost přesunout přebytek snížení emisí vzniklý dosažením nižších hodnot, než stanovují roční cíle či cíl stanovený na rok 2020, na jiné členské státy pod podmínkou, že budou prováděny přiměřené kontroly a řádně podávány zprávy. Podpořila by se tím snaha členských států dosáhnout hodnot nad rámec jejich cílů a těm členským státům, které nejsou schopny svých cílů dosáhnout – v některých případech z důvodů, na které nemají vliv –, by tak byl poskytnut větší manévrovací prostor.
3. Kredity z projektů ve třetích zemích
Navrhovatel upozorňuje na obavy dané tím, že by nebylo možné využívat kredity z projektů ve třetích zemích, přičemž cílem EU je nižší, jednostranný cíl ve výši 20 %. Toto řešení je sporné.
Navrhovatel je přesvědčen, že by členské státy měly získat co možná největší manévrovací prostor. Členské státy by měly být již v raném stadiu přinejmenším jednoznačně informovány o tom, kolik kreditů z projektů budou moci využít a kdy. Pokud by byla mezinárodní dohoda uzavřena brzy, tato jistota se zaručí prostřednictvím příslušných smluv. Pokud by však taková mezinárodní dohoda uzavřena nebyla, tato jistota zaručena pro členské státy po roce 2012 nebude.
Navrhovatel se domnívá, že by Komise měla mít povinnost představit do ledna 2011 (a tudíž dostatečně dlouho po případném uzavření mezinárodních jednání v Kodani v prosinci 2009) konkrétní návrhy dohod, které uzavře Společenství se třetími zeměmi a které by upřesnily možnosti získávat kredity z projektů, jež tyto dohody umožní.
4. Uplatněné zásady
Návrh rozhodnutí je založen na zásadě solidarity a zásadě rovnosti členských států.
Toto rozhodnutí však nenabízí žádná konkrétní opatření, která by solidaritu mezi státy prohloubila a nezmiňuje ani kritéria, jež by sloužila jako měřítko pro nezbytnou rovnost států. Nejenže v jednotlivých státech panují velmi rozdílné hospodářské podmínky, ale i možnosti rozvoje energie z obnovitelných zdrojů jsou v každém státě jiné.
Podle názoru Komise by mělo úsilí, jež je po státech požadováno, pokud jde o snížení emisí, zohledňovat HDP na obyvatele každé z 27 zemí. Hrubý domácí produkt měří roční finanční oběh, avšak nemapuje, kam tento oběh směřuje. Nebere v úvahu bohatství zásob jednotlivých států. Pokud by Komise chtěla založit úsilí států na zásadě solidarity, bylo by objektivnější brát v úvahu HNP na obyvatele. Hrubý národní produkt, který je ostatně využíván i k výpočtu vlastních zdrojů Unie, vypočítáme tak, že od HDP odečteme primární zdroje poskytnuté subjekty, jež mají v konkrétní zemi, subjektům, které v ní sídlo i nemají, a k této hodnotě přičteme primární příjem získaný ze zahraničí.
Návrh Komise se také nezabývá reálnou situací členských států. Je potřeba stanovit členským státům závazné výsledky, jichž bude nutné dosáhnout, ale zároveň nechat státům svobodu výběru, jakými prostředky těmto závazkům dostát. Státům musí být umožněno rozvrhnout si energetiku tím nejinteligentnějším možným způsobem a zohlednit přitom své reálné možnosti, poměr účinnosti k nákladům, a tudíž hospodárnost daných prostředků. Je nutné poskytnout státům svobodu výběru tzv. pružných mechanizmů (mechanizmus pro čistý rozvoj, CDM) podle Kjótského protokolu. Tyto mechanizmy významně napomáhají předávání čistších technologií do zemí třetího světa.
Legislativní balíčky týkající se klimatu a energetiky jsou založeny na zásadě teritoriality a ta zakazuje zejména malým zemím Unie uchylovat se více k obnovitelným zdrojům energie. Je zjevné, že státy se jeden od druhého velmi liší svými zeměpisnými a geologickými poměry, vodními toky atd. Sluneční aktivita je významnější v jižní Evropě než v severní. Vodní zdroje jsou významnější v alpských a skandinávských zemích. Větrná energie se snadněji využívá v přímořských zemích, kde proudy větru umožňují výstavbu parků větrných elektráren na moři. Zachycování a skladování uhlíku je možné pouze v oblastech, které jsou k tomu geologicky vhodné. Státům, jež jsou znevýhodněny svými zeměpisnými podmínkami, je třeba povolit investice do projektů, které budou čerpat energii z obnovitelných zdrojů v zahraničí, čímž splní závazek snížení emisí. Navrhovatel se domnívá, že by se měl mj. vytvořit i fungující vnitřní trh s osvědčeními prokazujícími „zelenou“ energii.
5. Zdroje energie s nízkým obsahem CO 2
Na využívání jaderné energie se uplatňuje zásada subsidiarity, a každá země má tudíž demokratickou možnost volby. Navrhovatel je přesvědčen, že Evropská unie se diskuzi na téma jaderné energie nevyhne. Je přitom zřejmé, že všechny seriózní zprávy týkající se této oblasti, ať už z pera Mezinárodní agentury pro energetiku či Mezivládního panelu OSN pro změnu klimatu (IPCC) (zpráva z Bangkoku z roku 2007), jednomyslně upozorňují na značnou poptávku po produktech na bázi uhlíku, která bude do roku 2030, respektive 2050, postupně vzrůstat, a to i přes veškeré úsilí nadcházejících desetiletích zvýšit hospodárnost a energetickou účinnost. Posun k energii z obnovitelných zdrojů proběhne pomaleji a bude nákladnější, než si mnozí mysleli. Vychází najevo, že Evropa nebude schopna splnit svůj cíl 10 % biopaliv v roce 2020, což zajisté ohrozí i cíl 20 % energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020. V každém případě bude nutné v roce 2020 pokrýt zbývajících 80 % či 70 % poptávky po energii klasickými zdroji energie, tedy jadernou energií či energií či z fosilních paliv.
Jestliže je hlavním cílem EU naléhavě snížit emise CO 2 , bude nutné začlenit mezi cíle politiky EU využívání zdrojů s nízkým obsahem CO 2 .
6. Naprosto nezbytné celosvětové úsilí
Navrhovatel se domnívá, že veškeré úsilí Evropské unie snížit skleníkové plyny, jež nyní činí 14 % z celosvětových emisí CO 2 , bude mít z globálního hlediska pramalý význam, nezaváží-li se ostatní velké průmyslové státy, jako Spojené státy americké, Čína, Indie, Rusko, Brazílie, atd., vyvinout značné úsilí za účelem snížení emisí.
Pokud by se měla v nadcházejících letech přijmout závazná mezinárodní dohoda pro období po ukončení platnosti Kjótského protokolu, zvýšila by Evropská unie svůj cíl snížit emise do roku 2020 z 20 % na 30 %. Tento krok by byl sice přínosný z hlediska životního prostředí, avšak také velmi náročný a představoval by i nesmírné hospodářské, sociální a sociologické důsledky pro evropské národy.
Na takovou dohodu by však nestačil postup komitologie, nýbrž by musela být schválena po demokratické diskuzi postupem spolurozhodování. Vyzýváme Komisi, aby na toto téma vypracovala návrhy a brala přitom v potaz závazky, jež musí učinit také mezinárodní společenství. I kdyby budoucí vyjednávání neuspělo, což se může kdykoli státy, Evropská unie by přesto měla přezkoumat právní předpisy, jež se chystá přijmout.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku vyzývá Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Pozměňovací návrh
1
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(3) Za účelem dosažení tohoto cíle schválila Evropská rada na svém zasedání dne 8. a 9. března 2007 v Bruselu 30% snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 ve srovnání s úrovní roku 1990 , což představuje její příspěvek k celosvětové a všeobecné dohodě pro období pro roce 2012, pokud se ke srovnatelnému snížení emisí zaváží další rozvinuté země a pokud hospodářsky vyspělejší rozvojové země přispějí úměrně své odpovědnosti a schopnosti.
(3) Za účelem dosažení tohoto cíle schválila Evropská rada na svém zasedání dne 8. a 9. března 2007 v Bruselu 30% snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 ve srovnání s úrovní roku 1990 s cílem dosáhnout celosvětové a všeobecné dohody pro období pro roce 2012, pokud se ke srovnatelnému snížení emisí zaváží další rozvinuté země a pokud hospodářsky vyspělejší rozvojové země přispějí úměrně své odpovědnosti a schopnosti.
Odůvodnění
Cílem EU je snížit úroveň emisí skleníkových plynů z roku 1990 o 20 %. Unie může učinit opatření na dosažení dalšího snížení až o 30 % ve srovnání s rokem 1990 pouze tehdy, bude-li existovat mezinárodní dohoda na období po skončení platnosti Kjótského protokolu.
Pozměňovací návrh
2
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 4 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(4a) Jaderná energie má v boji proti změně klimatu rozhodující význam, jak zdůrazňuje Mezivládní výbor pro změnu klimatu (IPCC). Spolu s obnovitelnými zdroji energie by mohlo v roce 2020 být až 60 % energie v EU vyráběno bez CO 2 . Jaderná energie by přitom mohla být nákladově účinným zdrojem větší části elektrické energie v pásmu základního zatížení, zatímco obnovitelné energie by se využívaly v době středního a maximálního zatížení.
Odůvodnění
Přes vysoké procento elektřiny vyráběné na základě jaderné energie produkuje Francie podstatně méně CO2 na osobu než sousední země. Pokud by se měl brát boj proti změně klimatu vážně, aniž by byla ohrožena konkurenceschopnost, je s ohledem na podstatně vyšší náklady na obnovitelné zdroje energie nezbytné pokračovat ve vývoji jaderné energie. Tím bude také zajištěna bezpečnost dodávek.
Pozměňovací návrh
3
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 8
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(8) Aby bylo nadále zajištěno, že je podíl na úsilí při provádění nezávislého závazku Společenství mezi členské státy spravedlivě rozdělen, po žádné ze zemí by nemělo být vyžadováno snížení emisí skleníkových plynů v roce 2020 o více než 20 % oproti úrovni roku 2005 a žádné ze zemí by nemělo být povoleno zvýšit emise skleníkových plynů v roce 2020 o 20 % oproti úrovni roku 2005. Ke snížením emisí skleníkových plynů by mělo dojít mezi roky 2013 a 2020, přičemž se každému členskému státu povoluje převést z následujícího roku množství rovnající se 2 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu a členskému státu, jehož emise se nacházejí pod mezní hodnotou, převést jeho přebytek snížení emisí do následujícího roku.
(8) Aby bylo nadále zajištěno, že je podíl na úsilí při provádění nezávislého závazku Společenství mezi členské státy spravedlivě rozdělen, po žádné ze zemí by nemělo být vyžadováno snížení emisí skleníkových plynů v roce 2020 o více než 20 % oproti úrovni roku 2005 a žádné zemí by nemělo být povoleno zvýšit emise skleníkových plynů v roce 2020 o 20 % oproti úrovni roku 2005. Ke snížením emisí skleníkových plynů by mělo dojít mezi roky 2013 a 2020, přičemž se každému členskému státu povoluje převést do následujícího roku množství rovnající se 3% emisí skleníkových plynů tohoto členského státu a členskému státu, jehož emise se nacházejí pod mezní hodnotou, převést jeho přebytek snížení emisí do následujícího roku. Členskému státu, jehož emise skleníkových plynů splňují předepsané hodnoty během jakéhokoli roku mezi roky 2013 a 2020, či se nacházejí pod mezní hodnotou stanovenou pro rok 2020, by mělo být povoleno také vyměnit tento přebytek snížení emisí s jinými členskými státy, a pomoci jim tak splnit jejich předepsané hodnoty či cíle snížení emisí.
Pozměňovací návrh
4
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 8 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(8a) Aby se vyrovnaly rozdíly v nákladech na snížení emisí, kterým členské státy čelí, a zvýšila se tak zeměpisná flexibilita a současně celková efektivita nákladů na veškeré závazky Společenství, mělo by být členským státům povoleno převést část svých nároků na emise skleníkových plynů na jiný členský stát. Tento převod by měla upravovat dvoustranná dohoda a transparentnost by měla být zajištěna oznámením Komisi a zápisem převodu do registrů obou dotyčných členských států.
Pozměňovací návrh
5
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 9
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(9) Aby byla členským státům při provádění jejich závazků poskytnuta flexibilita, podpořen udržitelný rozvoj ve třetích zemích, zejména rozvojových, a aby byla poskytnuta jistota investorům, Společenství by mělo nadále uznávat určité množství kreditů z projektů týkajících se snížení emisí skleníkových plynů ve třetích zemích, než bude dosaženo další mezinárodní dohody o změně klimatu. Členské státy by měly zajistit , že jejich politiky na nákup těchto kreditů zvýší spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů a podpoří dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
(9) Aby byla členským státům při provádění jejich závazků poskytnuta flexibilita, podpořen udržitelný rozvoj ve třetích zemích, zejména rozvojových, a aby byla poskytnuta jistota investorům, Společenství by mělo nadále uznávat určité množství kreditů z projektů týkajících se snížení emisí skleníkových plynů ve třetích zemích, než bude dosaženo další mezinárodní dohody o změně klimatu. Členské státy by se měly zavázat k tomu, že budou podporovat rozvojové země ve snaze snižovat emise skleníkových plynů, a proto by měly zajistit, aby se alespoň 50 % těchto kreditů nakupovalo od nejméně rozvinutých zemí a malých ostrovních rozvojových zemí, aby se zvýšilo spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů a podpořilo dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu Veškeré projekty ve třetích zemích by měly zaručovat předávání nových nízkouhlíkových technologií a splňovat kritéria vysoké kvality, která zaručují jejich doplňkovost a jejich ekologickou a sociální integritu.
Pozměňovací návrh
6
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 13
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(13) Je důležité, aby si členské státy zachovaly možnost používat kredity CDM, jelikož se tak napomůže zajištění trhu pro tyto kredity po roce 2012. Aby byl zajištěn tento trh a další snižování emisí skleníkových plynů na území EU, aby tak bylo podpořeno provádění cílů Společenství v oblastech obnovitelné energie, energetické bezpečnosti , inovace a konkurenceschopnosti se navrhuje povolit, aby členské státy až do uzavření další mezinárodní dohody o změně klimatu ročně použily kredity snižování emisí skleníkových plynů z projektů ve třetích zemích až do výše 3 % emisí každého členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES v roce 2005. Toto množství se rovná třetině úsilí o snížení v roce 2020. Členským státům by mělo být povoleno převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát.
(13) Je důležité, aby si členské státy zachovaly možnost používat kredity CDM, jelikož se tak napomůže zajištění trhu pro tyto kredity po roce 2012. Aby byl zajištěn tento trh a další snižování emisí skleníkových plynů na území EU, aby tak bylo podpořeno provádění cílů Společenství v oblastech obnovitelné energie, energetické účinnosti, zajištění dodávek energie , inovace a konkurenceschopnosti se navrhuje povolit, aby členské státy až do uzavření další mezinárodní dohody o změně klimatu ročně použily kredity snižování emisí skleníkových plynů z projektů ve třetích zemích až do výše 4% emisí každého členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES v roce 2005. Členským státům by mělo být povoleno převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát pod podmínkou, že alespoň 50 % těchto projektů bude uskutečněno v nejméně rozvinutých zemích a malých ostrovních rozvojových zemích .
Pozměňovací návrh
7
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 15
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(15) Pokrok v provádění závazků podle této směrnice by měl být každoročně vyhodnocen na základě zpráv podaných podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu. Každé dva roky by mělo být provedeno posouzení plánovaného pokroku a komplexní vyhodnocení provádění tohoto rozhodnutí by mělo být vykonáno v roce 2016.
(15) Pokrok v provádění závazků podle této směrnice by měl být každoročně vyhodnocen na základě zpráv podaných podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu. Každé dva roky by mělo být provedeno posouzení plánovaného pokroku a komplexní vyhodnocení provádění tohoto rozhodnutí by mělo být vykonáno v roce 2016.
Toto opatření, jež má za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
Toto vyhodnocení by mělo zahrnovat hodnocení projektů CDM registrovaných, případně realizovaných v členských státech, aby se ověřilo, zda odpovídají kritériím kvality uvedeným v tomto rozhodnutí. ‑{}‑
Odůvodnění
Je zásadní, aby EU také účinně monitorovala, zda členské státy dodržují a uplatňují kritéria kvality projektů CDM, která stanoví toto rozhodnutí. Dodržování těchto standardů by zvýšilo kvalitu projektů CDM.
Pozměňovací návrh
8
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 17
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(17) Na základě uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu Společenstvím by mezní hodnoty emisí členských států měly být přizpůsobeny , aby bylo dosaženo závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů stanoveného v uvedené dohodě při zohlednění vzájemné solidarity mezi členskými státy a potřeby udržitelného hospodářského růstu na území Společenství. Množství kreditů z projektů snížení emisí skleníkových plynů ve třetích zemích, jež každý členský stát může využívat , by mělo být zvýšeno až o polovinu dodatečného úsilí o snížení ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES .
(17) Na základě uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu Společenstvím , která by obsahovala jeho cíl na snížení emisí skleníkových plynů o 30 %, by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit návrh a hodnocení dopadu, které by se týkaly úpravy mezních hodnot emisí členských států, aby bylo dosaženo závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů stanoveného v uvedené dohodě při zohlednění vzájemné solidarity mezi členskými státy , potřeby udržitelného hospodářského růstu na území Společenství a zásady sdílené odpovědnosti . V návrhu by mělo být stanoveno množství kreditů z projektů snížení emisí skleníkových plynů ve třetích zemích, jež může každý členský stát využívat.
Pozměňovací návrh
9
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 19
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(19) Opatření nezbytná pro provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. Zejména je třeba zmocnit Komisi , aby po uzavření mezinárodní dohody přijala opatření pro úpravu mezních hodnot emisí, jakož i opatření pro využívání dalších typů kreditů z projektů v souladu s uvedenou dohodou a opatření nezbytná pro kontrolu transakcí podle tohoto rozhodnutí. Jelikož jsou uvedená opatření obecného významu a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí a doplnit toto rozhodnutí o nové nebo upravené prvky jiné než podstatné, měla by být přijata v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
(19) Opatření nezbytná pro provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. Zejména je třeba zmocnit Komisi ke kontrole transakcí podle tohoto rozhodnutí. Jelikož jsou uvedená opatření obecného významu a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí a doplnit toto rozhodnutí o nové nebo upravené prvky jiné než podstatné, měla by být přijata v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
Pozměňovací návrh
10
Návrh rozhodnutí
Článek 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice stanovené v článku 3 směrnice 2003/87/ES.
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí příslušné definice stanovené v článku 3 směrnice 2003/87/ES.
Vedle toho se „emisemi skleníkových plynů“ rozumějí emise oxidu uhličitého (CO2), methanu (CH4), oxidu dusného (N2O), částečně fluorovaných uhlovodíků (HFCs), zcela fluorovaných uhlovodíků (PFC) a fluoridu sírového (SF6) vyjádřené ekvivalentem oxidu uhličitého ze zdrojů určených podle směrnice 2003/87/ES .
Kromě toho se použijí tyto definice:
„emisemi skleníkových plynů“ se rozumějí emise oxidu uhličitého (CO2), methanu (CH4), oxidu dusného (N2O), částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC), zcela fluorovaných uhlovodíků (PFC) a fluoridu sírového (SF6) vyjádřené ekvivalentem oxidu uhličitého ze zdrojů nespadajících pod ETS a určených podle metodik pro odhad emisí podle zdrojů a jejich odstraňování pomocí přírodních zdrojů, které pohlcují CO 2 , upravených Kjótským protokolem .
„mezinárodní dohodou“ se rozumí celosvětová komplexní dohoda na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu ukládající EU snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 o 30 % oproti stavu v roce 1990, zavazující ostatní rozvinuté země ke srovnatelnému úsilí a ukládající hospodářsky vyspělejším rozvojovým zemím, aby se na snížení emisí skleníkových plynů podílely přiměřeně svým schopnostem a odpovědnosti.
Pozměňovací návrh
11
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Než Společenství uzavře budoucí dohodu vedoucí ke snížením emisí, jež přesahují snížení požadovaná podle tohoto článku, každý členský stát omezí do roku 2020 své emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, o procentní podíl stanovený pro daný členský stát v příloze tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho emise v roce 2005.
1. Než Společenství uzavře budoucí dohodu vedoucí ke snížením emisí, jež přesahují snížení požadovaná podle tohoto článku, každý členský stát omezí do roku 2020 své emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, minimálně o procentní podíl stanovený pro daný členský stát v příloze tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho emise v roce 2005.
Pozměňovací návrh
12
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 – odst. 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3. Během období let 2013 až 2019 může každý členský stát převést z následujícího roku množství rovnající se 2 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu v odstavci 2. Pokud se emise členského státu nacházejí pod mezní hodnotou uvedenou v odstavci 2, může členský stát převést svůj přebytek snížení emisí do následujícího roku.
3. Během období let 2013 až 2019 může každý členský stát převést z následujícího roku množství rovnající se 3% emisí skleníkových plynů tohoto členského státu v odstavci 2. Pokud se emise členského státu nacházejí pod mezní hodnotou uvedenou v odstavci 2, může členský stát převést svůj přebytek snížení emisí do následujícího roku nebo jej převést na jiný členský stát, který může převedené množství využít ke splnění své mezní hodnoty emisí skleníkových plynů pro rok, v němž k přebytku snížení emisí došlo .
Pozměňovací návrh
13
Návrh rozhodnutí
Čl. 3 – odst. 3 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
3a. Pokud se budou v roce 2020 nacházet emise členského státu pod mezní hodnotou, již stanoví příloha tohoto rozhodnutí, může tento stát převést svůj přebytek snížení emisí na jiný členský stát, který může převedené množství využít ke splnění své mezní hodnoty emisí skleníkových plynů pro rok 2020.
Pozměňovací návrh
14
Návrh rozhodnutí
Čl. 4 – název
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Využití kreditů z projektových činností.
Využití kreditů z projektových činností a převod přebytku snížení emisí jednotlivých členských států .
Pozměňovací návrh
15
Návrh rozhodnutí
Čl. 4 – odst. 1 - písm. a) až c) - pododstavec 2, odst. 2 a 3 a odst. 4 – pododstavec 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
a) Certifikovaná snížení emisí (dále jen „CER“) a jednotky snížení emisí (dále jen „ERU“) vydané v souladu se sníženími emisí do 31. prosince 2012 z typů projektů, které byly přijaty všemi členskými státy podle směrnice 2003/87/ES během období 2008 až 2012.
a) Certifikovaná snížení emisí (dále jen „CER“) a jednotky snížení emisí (dále jen „ERU“) vydané v souladu se sníženími emisí do 31. prosince 2012 z typů projektů, které byly podle směrnice 2003/87/ES během období 2008 až 2012 přijaty většinou členských států představující kvalifikovanou většinu ve smyslu čl. 205 odst. 2 Smlouvy .
b) CER vydaná v souladu se sníženími emisí od 1. ledna 2013 z projektů, jež byly zaregistrovány během období 2008 až 2012 a náleží k typu projektu byl přijatému všemi členskými státy podle směrnice 2003/87/ES během období 2008 až 2012 .
b) CER vydaná v souladu se sníženími emisí od 1. ledna 2013 z projektů, jež byly zaregistrovány během období 2008 až 2012 a náleží k typu projektu přijatému podle směrnice 2003/87/ES během období 2008 až 2012 většinou členských států představující kvalifikovanou většinu ve smyslu čl. 205 odst. 2 Smlouvy .
c) CER vydaná v souladu se sníženími emisí dosaženými v projektech provedených v nejméně rozvinutých zemích náležících k typu projektu přijatému všemi členskými státy podle směrnice 2003/87/ES během období let 2008 až 2012, a to až do ratifikace dohody se Společenstvím, nebo až do roku 2020, pokud by toto datum bylo dřívější.
c) CER vydaná v souladu se sníženími emisí dosaženými v projektech provedených v nejméně rozvinutých zemích náležících k typu projektu přijatému podle směrnice 2003/87/ES během období 2008 až 2012 většinou členských států představující kvalifikovanou většinu stanovenou v čl. 205 odst. 2 Smlouvy , a to až do ratifikace dohody se Společenstvím, nebo do roku 2020, pokud by toto datum bylo dřívější.
Členské státy zajistí, že jejich politiky nákupu těchto kreditů povedou ke spravedlivějšímu zeměpisnému rozšíření projektů a podpoří dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
Členské státy zajistí, aby alespoň 50 % těchto kreditů bylo nakoupeno od nejméně rozvinutých zemí a malých ostrovních rozvojových zemí, aby se zvýšilo spravedlivé zeměpisné rozšíření projektů a podpořilo dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
2. Vedle ustanovení odstavce 1 a v případě, že uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu je opožděno, může členský stát pro provádění svých povinností podle článku 3 použít dodatečné kredity snížení emisí skleníkových plynů z projektů nebo dalších činností snižování emisí v souladu s dohodami uvedenými v čl. 11a odst. 5 směrnice 2003/87/ES.
2. Vedle ustanovení odstavce 1 a v případě, že uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu je opožděno, může členský stát pro provádění svých povinností podle článku 3 použít dodatečné kredity snížení emisí skleníkových plynů z projektů nebo dalších činností snižování emisí v souladu s dohodami uvedenými v čl. 11a odst. 5 směrnice 2003/87/ES.
2a. Veškeré projekty vzniklé na základě jakékoli dohody uvedené v odst. 1 písm. a) až c) a odstavci 2 splňují kritéria nejvyšší kvality, která přijme Komise v rámci stanoveném Organizací spojených národů.
Toto opatření, jež má za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se přijímá regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
2b. Členské státy zajistí, aby snížení emisí dosažené v důsledku fungování projektu uvedeného v odst. 1 a 2 nebo v důsledku převodu od jiných členských států podle čl. 3 odst. 3 a 3a doplňovalo opatření přijatá jednotlivými členskými státy.
3. Jakmile bude dosaženo budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu, mohou členské státy používat pouze CER ze třetích zemí, které tuto dohodu ratifikovaly.
3. Jakmile bude dosaženo budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu, mohou členské státy používat pouze CER a jakékoli další typy kreditů z projektů vzniklé na základě mezinárodní dohody ze třetích zemí, které tuto dohodu ratifikovaly.
4. Roční použití kreditů každým členským státem podle odstavců 1, 2 a 3 nepřekročí celkové množství rovnající se 3 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, v roce 2005.
4. Roční použití kreditů každým členským státem podle odstavců 1, 2 a 3 nepřekročí celkové množství rovnající se 4 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, v roce 2005.
Pozměňovací návrh
16
Návrh rozhodnutí
Čl. 5 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží své roční emise , které jsou výsledkem provádění článku 3 a používaní kreditů v souladu s článkem 4.
1. Členské státy vykáží do 31. března následujícího roku své roční emise ze zdrojů, na něž se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, jakýkoli převod přebytku snížení emisí provedený či získaný v souladu s čl. 3 odst. 3 a 3a o používaní kreditů v souladu s článkem 4.
Komise tyto výkazy v přiměřeném časovém období pečlivě prošetří.
Pozměňovací návrh
17
Návrh rozhodnutí
Článek 5 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5a
Zpráva o opatřeních Společenství na podporu realizace závazků
1. Komise vypracuje zprávu, v níž budou uvedena další opatření, která je nutné provést na úrovni Společenství s cílem zajistit dosažení závazků týkajících se snížení emisí stanovených v tomto rozhodnutí a cílové účinnosti, kterou stanovila Evropská rada v březnu 2007. Zpráva zahrnuje zejména:
a) hodnocení pokroku, kterého dosáhly členské státy v oblasti zvýšení energetické účinnosti;
b) výsledky posouzení uvedeného v čl. 4 odst. 5 směrnice 2006/32/ES (o vhodnosti směrnice o bílých certifikátech). Tato zpráva stanoví zejména možnost zavést povinný systém obchodování s bílými certifikáty v rámci celého Společenství;
c) podrobné návrhy na snižování emisí z domácností a nebytových prostor pomocí vyšších norem týkajících se produktů a budov s cílem zajistit, aby se všechny nové obytné domy a nebytové prostory měly do roku 2020 nulové emise;
2. V případě, že by navrhované politiky a opatření Společenství mohly mít významný dopad na dosažení závazků Společenství a jeho členských států na snížení emisí skleníkových plynů, posouzení regulačního dopadu každého návrhu prováděné Komisí zahrnuje kvantifikaci případného vlivu na emise skleníkových plynů za Společenství, a to s ohledem na každý členský stát.
3. Komise předloží tuto zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejpozději do konce roku 2009. V roce 2010 předloží vhodné legislativní návrhy, které zajistí splnění cíle Společenství v oblasti energetické účinnosti do roku 2020, který byl v březnu 2007 stanoven Evropskou radou.
Pozměňovací návrh
18
Návrh rozhodnutí
Článek 5 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5b
Soulad
Jestliže členský stát nesplní své závazky týkající se snížení celkových emisí skleníkových plynů, jak vyžaduje toto rozhodnutí, může Komise v souladu s článkem 226 Smlouvy podniknout kroky proti příslušnému členskému státy pro nesplnění povinnosti vyplývající ze Smlouvy a požádat o přijetí dočasných opatření podle článku 243 Smlouvy nebo o urychlený postup podle článku 62a jednacího řádu Soudního dvora Evropských společenství.
Pozměňovací návrh
19
Návrh rozhodnutí
Článek 5 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5c
Nové finanční prostředky Společenství pro nízkouhlíkové technologie a technologie s vysokou energetickou účinností
1. Podíl výnosů z dražeb povolenek podle systému obchodování Společenství s povolenkami na emise skleníkových plynů uvedeného v článku 10 směrnice 2003/87/EHS je investován do fondu na úrovni Společenství na:
a) podporu a uplatnění nízkouhlíkových technologií a opatření na zvýšení energetické účinnosti v obytných domech a nebytových prostorách;
b) podporu a uplatnění nízkouhlíkových technologií a postupů v dopravě.
2. Cílem fondu je co nejvíce stimulovat soukromý sektor k investování.
3. Komise předloží do 30. června 2010 konkrétní návrhy týkající se velikosti, fungování a cílů tohoto fondu.
Pozměňovací návrh
20
Návrh rozhodnutí
Článek 6
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Odstavce 2, 3 a 4 se použijí při uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu Společenstvím, která povede k povinným snížením přesahující snížení podle článku 3 .
1. Po uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu Společenstvím, která povede k povinnému snížení emisí skleníkových plynů ve Společenství o 30 %, Komise spolu s hodnocením dopadu předloží vhodný návrh na změnu tohoto rozhodnutí . Zpráva bude obsahovat:
2. Od roku, který bude následovat po uzavření dohody uvedené v odstavci 1, se emise skleníkových plynů Společenství ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, v roce 2020 podle čl. 3 odst. 1 dále sníží o množství, které se rovná celkovému dodatečnému snížení emisí skleníkových plynů Společenstvím, ze všech zdrojů, ke kterým mezinárodní dohoda zavazuje Společenství , vynásobeného podílem celkových snížení emisí skleníkových plynů Společenstvím pro rok 2020, ke kterým členské státy přispívají prostřednictvím snížení emisí skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, podle článku 3 .
a) ustanovení, která zajistí, že se emise skleníkových plynů Společenství ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, v roce 2020 podle čl. 3 odst. 1 dále sníží o množství, které je při kombinaci s dodatečným snížením, jež se očekává ze zdrojů, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES, dostatečné z hlediska dosažení závazků Společenství podle mezinárodní dohody;
3. Každý členský stát přispěje k dodatečnému úsilí Společenství o snížení v poměru ke svým podílům na celkových emisích Společenství ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, pro rok 2020 podle článku 3.
Komise změní přílohu s cílem upravit mezní hodnoty emisí v souladu s prvním pododstavcem. Toto opatření, jehož předmětem je změna jiných než podstatných prvků tohoto rozhodnutí, se přijímá v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2 .
b) ustanovení, kterými se mění příloha s cílem upravit mezní hodnoty emisí každého členského státu v souladu s dalšími sníženími plánovanými podle písmene a) ;
4. Členské státy mohou zvýšit použití kreditů snížení emisí skleníkových plynů uvedených v čl. 4 odst. 4 ze třetích zemí, které ratifikovaly dohodu uvedenou v odstavci 1, a v souladu s odstavcem 5 až do výše poloviny dodatečného snížení dosaženého v souladu s odstavcem 2 .
c) ustanovení, kterými se mění pravidla použití kreditů snížení emisí skleníkových plynů uvedených v čl. 4 odst. 4 ze třetích zemí, které ratifikovaly dohodu.
Každý členský stát může převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát.
5. Komise přijme opatření, kterými stanoví členským státům možnost použití dodatečných typů kreditů z projektů nebo případně použití jiného mechanismu vytvořeného podle mezinárodní dohody.
Tato opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
POSTUP
Název
Společné úsilí o snížení emisí skleníkových plynů
Referenční údaje
KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD)
Příslušný výbor
ENVI
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ITRE
19.2.2008
Přidružený(é) výbor(y) - datum oznámení na zasedání
10.4.2008
Navrhovatel
Datum jmenování
Robert Goebbels
27.3.2008
Projednání ve výboru
8.4.2008
26.6.2008
10.9.2008
Datum přijetí
22.9.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
35
10
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Březina, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Dragoş Florin David, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Lena Ek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, Fiona Hall, Rebecca Harms, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Werner Langen, Anne Laperrouze, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Aldo Patriciello, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Andres Tarand, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Ivo Belet, Dorette Corbey, Robert Goebbels, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Malcolm Harbour, Satu Hassi, Vittorio Prodi, Esko Seppänen, Silvia-Adriana Ţicău, Lambert van Nistelrooij
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Ignasi Guardans Cambó, Lily Jacobs, Johannes Lebech, Riitta Myller, Markus Pieper, Agnes Schierhuber
11. 9. 2008
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru
pro Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů o 30 %, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020
( KOM(2008)0017 – C6‑0041/2008 – 2008/0014(COD) )
Navrhovatel:
Cornelis Visser
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Navrhovatel obecně podporuje snižování emisí skleníkových plynů a souhlasí se dvěma klíčovými cíli stanovenými Evropskou radou:
– snížit emise skleníkových plynů do roku 2020 přinejmenším o 20 %, případně až o 30 %, pokud bude uzavřena mezinárodní dohoda zavazující další rozvinuté země ke „srovnatelnému snížení emisí a hospodářsky silnější rozvojové země k přiměřenému přispívání s ohledem na jejich odpovědnosti a schopnosti“.
– 20% podíl obnovitelných zdrojů energie na spotřebě energie v EU do roku 2020.
Navrhovatel nicméně zdůrazňuje, že úsilí snížit emise skleníkových plynů musí být celosvětové. Všechny země by se měly zapojit a Komise se musí za tímto účelem postarat, aby bylo dosaženo mezinárodní dohody s širokým záběrem.
Navrhovatel souhlasí s Komisí, že úsilí každého členského státu přispět ke splnění závazku Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 prostřednictvím omezení emisí skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje Systém EU pro obchodování s emisemi skleníkových plynů (EU ETS), by mělo být sdíleno.
Navrhovatel souhlasí s rozhodnutím Komise určit příspěvek členských států za účelem splnění závazku Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES (např. zdroje nezahrnuté do EU ETS), od roku 2013 do roku 2020. Návrh stanoví vyhodnocení dosažených snížení emisí, která budou výsledkem provádění tohoto rozhodnutí. Navrhovatel rovněž podporuje flexibilitu umožněnou členským státům tím, že jim bude umožněno použít certifikované snížení emisí, které vychází z projektů mechanismu čistého rozvoje podle článku 12 Kjótského protokolu a je výsledkem činností třetích zemí vedoucích ke snížení emisí v rámci realizace tohoto úsilí.
Navrhovatel se nicméně obává, že systém by mohl narušit hospodářskou soutěž v rámci EU, pokud by ho členské státy nezavedly stejným způsobem. Kromě toho by společnosti EU mohly také trpět v rámci mezinárodní konkurence.
Za těchto okolností se navrhovatel domnívá, že Komise by měla průběžně sledovat důsledky hospodářské soutěže na úrovni EU a na mezinárodní úrovni a měla by o těchto výsledcích rovněž předložit Evropskému parlamentu do roku 2016 celkovou zprávu.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Hospodářský a měnový výbor vyzývá Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Pozměňovací návrh
1
Návrh rozhodnutí
Čl. 5 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží své roční emise, které jsou výsledkem provádění článku 3 a používaní kreditů v souladu s článkem 4.
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží aspekty hospodářské soutěže a své roční emise, které jsou výsledkem provádění článku 3 a používaní kreditů v souladu s článkem 4.
Pozměňovací návrh
2
Návrh rozhodnutí
Čl. 5 – odst. 2 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
2a. Každé dva roky po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost vypracuje Komise zprávu, která vyhodnotí, jak provádění závazků členských států podle tohoto rozhodnutí ovlivnilo hospodářskou soutěž na vnitrostátní úrovni, na úrovni EU a v mezinárodním měřítku.
Pozměňovací návrh
3
Návrh rozhodnutí
Článek 5 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5a
Mechanismus plnění požadavků
V případě, že emise skleníkových plynů členského státu ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, přesáhnou roční mezní hodnotu emisí skleníkových plynů stanovenou v článku 3 tohoto rozhodnutí, zaplatí daný členský stát sankci za nadměrné emise ekvivalentní částce určené v článku 16 směrnice 2003/87/ES. Tyto sankce za nadměrné emise budou hrazeny do fondu Společenství určeného na financování opatření pro zmírnění změny klimatu.
Pozměňovací návrh
4
Návrh rozhodnutí
Článek 6
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Úpravy, které se použijí při uzavření budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu
Uzavření budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu
1. Odstavce 2, 3 a 4 se použijí při uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu Společenstvím, která povede k povinným snížením přesahující snížení podle článku 3.
Do šesti měsíců od uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu, která povede k závaznému snížení emisí překračujícímu snížení stanovené v článku 3, předloží Komise legislativní návrh týkající se způsobu, jakým se každý členský stát bude podílet na dalším úsilí Společenství o snižování emisí, jenž bude přijat postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy.
2. Od roku, který bude následovat po uzavření dohody uvedené v odstavci 1, se emise skleníkových plynů Společenství ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, v roce 2020 podle čl. 3 odst. 1 dále sníží o množství, které se rovná celkovému dodatečnému snížení emisí skleníkových plynů Společenstvím, ze všech zdrojů, ke kterým mezinárodní dohoda zavazuje Společenství, vynásobeného podílem celkových snížení emisí skleníkových plynů Společenstvím pro rok 2020, ke kterým členské státy přispívají prostřednictvím snížení emisí skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, podle článku 3.
3. Každý členský stát přispěje k dodatečnému úsilí Společenství o snížení v poměru ke svým podílům na celkových emisích Společenství ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, pro rok 2020 podle článku 3.
Komise změní přílohu s cílem upravit mezní hodnoty emisí v souladu s prvním pododstavcem. Toto opatření, jehož předmětem je změna jiných než podstatných prvků tohoto rozhodnutí, se přijímá v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
4. Členské státy mohou zvýšit použití kreditů snížení emisí skleníkových plynů uvedených v čl. 4 odst. 4 ze třetích zemí, které ratifikovaly dohodu uvedenou v odstavci 1, a v souladu s odstavcem 5 až do výše poloviny dodatečného snížení dosaženého v souladu s odstavcem 2.
Každý členský stát může převést nevyužitou část tohoto množství na jiný členský stát.
5. Komise přijme opatření, kterými stanoví členským státům možnost použití dodatečných typů kreditů z projektů nebo případně použití jiného mechanismu vytvořeného podle mezinárodní dohody.
Tato opatření, jejichž účelem je změnit jiné než podstatné prvky tohoto rozhodnutí jeho doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9 odst. 2.
Odůvodnění
Reakce na závěry jednání o mezinárodní dohodě by neměly probíhat samovolně, ale měly by být výsledkem politického zhodnocení a rozhodnutí. Na výsledku mezinárodního jednání by se mělo navíc zakládat rozdělení dalšího úsilí.
Pozměňovací návrh
5
Návrh rozhodnutí
Článek 10
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Komise vypracuje zprávu, která vyhodnocuje provádění tohoto rozhodnutí. Komise předloží uvedenou zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. října 2016, případně s připojenými příslušnými návrhy.
Komise vypracuje zprávu, která vyhodnocuje provádění tohoto rozhodnutí. Tato zpráva by měla také vyhodnocovat, jak provádění tohoto rozhodnutí ovlivnilo hospodářskou soutěž na vnitrostátní úrovni, na úrovni EU a v mezinárodním měřítku. Komise předloží uvedenou zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. října 2016, případně s připojenými příslušnými návrhy.
POSTUP
Název
Společné úsilí o snížení emisí skleníkových plynů
Referenční údaje
KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD)
Příslušný výbor
ENVI
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
ECON
19.2.2008
Navrhovatel
Datum jmenování
Cornelis Visser
11.3.2008
Projednání ve výboru
2.6.2008
16.7.2008
Datum přijetí
9.9.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
38
1
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Mariela Velichkova Baeva, Paolo Bartolozzi, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sebastian Valentin Bodu, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Manuel António dos Santos, Christian Ehler, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Robert Goebbels, Donata Gottardi, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Othmar Karas, Christoph Konrad, Guntars Krasts, Kurt Joachim Lauk, Andrea Losco, Astrid Lulling, Gay Mitchell, Sirpa Pietikäinen, John Purvis, Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Heide Rühle, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Salvador Domingo Sanz Palacio, Olle Schmidt, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Harald Ettl, Piia-Noora Kauppi, Vladimír Maňka, Bilyana Ilieva Raeva, Margaritis Schinas
10. 9. 2008
STANOVISKO Výboru pro zaměstnanost a sociální věci
pro Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů o 30 %, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020
( KOM(2008)0017 – C6‑0041/2008 – 2008/0014(COD) )
Navrhovatel:
Sepp Kusstatscher
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Dne 23. ledna 2008 zveřejnila Komise své návrhy, jakým způsobem v následujících letech snížit emise skleníkových plynů v členských státech. Jedná se o emise vznikající v dopravě, související s využíváním budov (především jejich vytápěním a klimatizací), spojené s oblastí služeb, s malými průmyslovými podniky, se zemědělstvím a s likvidací odpadů. V současné době tyto emise tvoří 60 % celkového objemu emisí skleníkových plynů v EU.
Chvályhodné je, že v návrhu jsou pro jednotlivé členské státy stanoveny konkrétní cíle, které mají do roku 2020 splnit. Bohužel však chybí stejně ambiciózní soupis opatření pro období po roce 2020.
Co tento návrh znamená pro politiku zaměstnanosti v EU?
První průzkumy, např. společné studie organizací EKOS, ISTAS, SDA, Syndex a institutu ve Wuppertalu ukazují, že dopady změny klimatu budou mít na situaci v oblasti zaměstnanosti v EU pozitivní vliv, protože vznikne větší prostor pro vytvoření více pracovních míst a pro pracovní místa vyžadující vyšší kvalifikaci.
Dopady se však budou silně lišit v závislosti na hospodářské sféře a na regionu. Zejména regiony v oblasti Středozemního moře budou následky zvýšení teplot postiženy více než oblasti severské. Problémy budou narůstat především v zemědělství a v oblasti cestovního ruchu. Má-li se zde předejít nejhoršímu scénáři, je nutné učinit zásadní změny za vynaložení vysokých investic.
Mimořádné úsilí je třeba vynaložit v oblasti dopravy, která je největším producentem emisí CO 2. Existují velké možnosti, kterých je nutné cíleně využít: snižovat přepravu, která není nezbytně nutná, omezit takovou dopravu, která je nejvíce energeticky náročná, zvyšovat efektivitu využitím techniky a logistiky. Nabízejí se také zajímavé možnosti pro vytvoření nových pracovních míst. Pokud bude důsledně rozvíjena veřejná osobní doprava, mohlo by dojít až k čtyřnásobnému zvýšení počtu pracovních míst, z čehož by měly prospěch především místní a regionální hospodářské subjekty.
Obdobně to platí také pro stavebnictví. Při renovaci stávajících budov (lepší izolace, instalace technologií z oblasti obnovitelných energetických zdrojů atd.) a výstavbě nových budov s energetickou účinností budou vznikat na místní a regionální úrovni nová pracovní místa.
Mezi různými politickými oblastmi je změna klimatu považována za výzvu, na níž je nutné přednostně reagovat. Změna klimatu a její dopady však představují velmi složitou problematiku. O to důležitější je proto připravit všechny skupiny obyvatelstva na novou situaci, která vznikne v důsledku změny klimatu. Je třeba vytvořit strategii, aby se zaměstnavatelé a zaměstnanci, především malé a střední podniky, mohli co nejlépe přizpůsobit. Pro všechny jsou naléhavě nutná konkrétní opatření v oblasti vzdělávání. Agentury EU v Dublinu a v Bilbau a také Evropská agentura pro sledování zaměstnanosti jsou v současnosti pod velkým tlakem, neboť je třeba, aby našly odpověď na mnoho nezodpovězených otázek, pokud jde o konkrétní dopady změny klimatu v různých regionech a hospodářských odvětvích.
Změna klimatu vede ke změně společnosti. Nejchudší skupiny obyvatelstva – a to jak v EU, tak i na celém světě – jsou změnou klimatu postiženy nejvíce. Právě jim v největší míře scházejí prostředky, aby se změně klimatu přizpůsobily. Obyvatelé s nejnižšími příjmy jsou již nyní postiženi vysokými cenami energií. Rostoucí ceny potravin mohou dramaticky zhoršit stávající výskyt hladomoru. Proti celosvětovému hladomoru je třeba na globální úrovni rázně zakročit. Náklady spojené se snižováním spotřeby energie produkující skleníkové plyny se musí rozdělit sociálně spravedlivým způsobem.
Nadprodukce a nadměrná spotřeba v tzv. prvním světě způsobují nejen plýtvání zdroji, ale také výrazně narušují klimatický systém. V souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ je proto nutné hospodárně nakládat se všemi zdroji, včetně těch, které produkují skleníkové plyny.
Je nutná daňová harmonizace v oblasti energie na úrovni EU, přičemž je třeba zvýhodnit formy podnikání, které využívají produkty s nízkým podílem skleníkových plynů, a uplatnit vyšší daňové sazby vůči producentům velkého množství skleníkových plynů. To bude silným podnětem pro vývoj nových technologií a podpoří vznik pracovních míst, jež vyžadují vysokou kvalifikaci, zejména v oblasti alternativních energií.
V oblastech, které jsou již dnes postiženy suchem a extrémními povětrnostními podmínkami, budou dopady změny klimatu nejcitelnější. Poroste význam mezinárodní solidarity ve světě, který bude stále více vzájemně propojen. Zda jsou projekty mechanismu čistého rozvoje (CDM) správnou cestou, však není zatím zřejmé.
Založení globální aliance pro změnu klimatu mezi Evropskou unií a chudými rozvojovými zeměmi, které jsou změnou klimatu nejvíce ohroženy (KOM(2007)540 ze dne 18. září 2007),je velmi chvályhodné.
Narůstající migrace z nejchudších, změnou klimatu zvláště silně postižených zemí je sociálně-politickou časovanou bombou, která ohrožuje jak země, z níž migranti odcházejí, tak země, v nichž velký příliv migrantů vytváří silné společenské napětí.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro zaměstnanost a sociální věci vyzývá Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Pozměňovací návrh
1
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6a) Při plnění svých závazků by měly členské státy a Evropská unie zohlednit možnosti a rizika, které s sebou snižování emisí skleníkových plynů přináší v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti. Protože byla změna klimatu zahrnuta i do nových hlavních směrů v oblasti zaměstnanosti, mělo by přizpůsobování se změně klimatu hrát rovněž klíčovou roli ve vnitrostátních akčních plánech, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání a výzkumu. Stále naléhavějším úkolem stávajících evropských institucí, jako je Evropská nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek v Dublinu a Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci v Bilbau a také Evropská agentura pro sledování zaměstnanosti, je vypracovat analýzy a studie a podpořit tak nezbytné přizpůsobení.
Odůvodnění
Zapojení evropských agentur v Dublinu a v Bilbau a také Agentury pro sledování zaměstnanosti je nutné zejména proto, že dopad změny klimatu na sociální politiku a politiku zaměstnanosti v EU není zdaleka dostatečně prozkoumán. Např. Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci by mohla prozkoumat úpravy právních předpisů EU, které v souvislosti se změnou klimatu bude nutné v oblasti ochrany zdraví a bezpečnosti učinit.
Pozměňovací návrh
2
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6b) Přizpůsobení se a restrukturalizaci trhu práce, které jsou s ohledem na změnu klimatu nezbytné, je třeba podporovat prostředky ze strukturálních fondů, zejména z Evropského sociálního fondu a případně Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, a rovněž usnadňovat prosazováním sociálního dialogu na různých úrovních (v rámci daného odvětví i mimo tento rámec, na regionální a vnitrostátní úrovni i na úrovni EU) a vytvořením sociálně rovných podmínek s cílem podporovat vzdělávání i rekvalifikaci pro potřeby podniků i jednotlivců. Tato opatření by měla být přijata v rámci preventivního přístupu a měla by zahrnovat sociální partnery v souladu s vnitrostátními zvyklostmi a praxí.
Pozměňovací návrh
3
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 6 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(6c) V rámci hodnocení pokroku při dosahování stanovených cílů by nemělo být snížení emisí jediným kritériem: mělo by být rovněž provedeno kvalitativní a kvantitativní posouzení dopadu na zaměstnanost, pokud jde o nová pracovní místa a/nebo přizpůsobování pracovních míst a zlepšení pracovních podmínek.
Pozměňovací návrh
4
Návrh rozhodnutí
Čl. 4 – odst. 1 – pododstavec 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Členské státy zajistí, že jejich politiky nákupu těchto kreditů vedou ke spravedlivějšímu zeměpisnému rozšíření projektů a podpoří dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
Členské státy zajistí, že jejich politiky nákupu těchto kreditů upřednostní sociální projekty a projekty, které jsou šetrné k životnímu prostředí, vedou ke spravedlivějšímu zeměpisnému rozšíření projektů a podpoří dosažení budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu.
POSTUP
Název
Společné úsilí o snížení emisí skleníkových plynů
Referenční údaje
KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD)
Příslušný výbor
ENVI
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
EMPL
10.4.2008
Navrhovatel
Datum jmenování
Sepp Kusstatscher
26.2.2008
Projednání ve výboru
29.5.2008
24.6.2008
9.9.2008
Datum přijetí
10.9.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
44
2
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Roger Helmer, Stephen Hughes, Karin Jöns, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Maria Matsouka, Mary Lou McDonald, Elisabeth Morin, Juan Andrés Naranjo Escobar, Csaba Őry, Siiri Oviir, Pier Antonio Panzeri, Rovana Plumb, Jacek Protasiewicz, Bilyana Ilieva Raeva, Elisabeth Schroedter, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Petru Filip, Donata Gottardi, Rumiana Jeleva, Sepp Kusstatscher, Claude Moraes, Roberto Musacchio, Csaba Sógor
18. 7. 2008
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj
pro Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020
( KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD) )
Navrhovatel:
Antonio De Blasio
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
V roce 2007 se Evropská unie zavázala, že, do konce roku 2020, sníží emise skleníkových plynů o 20 % oproti úrovni roku 1990.
Vzhledem k tomu, že tento cíl má zásadní vliv na hospodářskou a sociální soudržnost jednotlivých regionů, je třeba zdůraznit, že energeticky účinného evropského hospodářství s nízkými emisemi skleníkových plynů lze dosáhnout pouze tehdy, bude-li začleněno do politiky soudržnosti. Tyto dvě cílové oblasti musí být vzájemně propojeny a doporučuje se, aby byla hlediska snížení emisí skleníkových plynů včleněna do systému podmínek prostředků vyhrazených pro soudržnost a strukturální rozvoj.
V důsledku hospodářských odlišností mezi jednotlivými regiony by mohlo snižování emisí skleníkových plynů představovat velkou zátěž pro zaostávající regiony. Tyto regiony by proto měly získat zvláštní prostředky, aby jim plnění cílů EU nezpůsobilo nepřiměřeně vysoké ztráty.
Evropská unie sice ukládá vládám členských států, aby tento závazek podstoupily, v těchto státech jsou však velmi zatíženy místní a regionální orgány a místní a regionální fóra a organizace prosazující myšlenky. Tohoto náročného cíle lze dosáhnout, pouze bude-li během harmonizace a plnění úkolů probíhat nepřetržitá vertikální spolupráce mezi ústřední vládou a místními/regionálními organizacemi a nepřetržitá horizontální spolupráce mezi jednotlivými místními/regionálními organizacemi.
S ohledem na to, že lze však velký podíl emisí skleníkových plynů přisoudit účastníkům trhu soukromého sektoru a jednotlivým spotřebitelům, je do realizace programu nezbytné zapojit jednotlivé producenty průmyslových emisí a domácnosti jak na úrovni členských států, tak na regionální úrovni. Musí se hospodářskými prostředky zvýšit zájem účastníků trhu na zvyšování výroby energie z obnovitelných zdrojů, čímž se výrazně přispěje k plnění závazků členských států.
Emise skleníkových plynů se v řadě členských států od roku 1990 významně snížily; tím, že Komise ve svém návrhu stanoví rok 2005 jako referenční rok, nebere v potaz úsilí vynaložené v předešlých letech. Musí být uznány výsledky, kterých již v jednotlivých členských státech bylo dosaženo; proto se navrhuje použít jako základ pro srovnání rok 1990.
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro regionální rozvoj vyzývá Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Pozměňovací návrh
1
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Bod odůvodnění 7
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(7) Úsilí členských států o snížení emisí by mělo být založeno na zásadě vzájemné solidarity a potřebě udržitelného hospodářského růstu na území Společenství při zohlednění relativního HDP na obyvatele v jednotlivých členských státech. Členským státům, které mají v současnosti relativně nízký HDP na obyvatele, a tudíž předpoklady k vysokému nárůstu HDP, by mělo být povoleno své emise oproti roku 2005 zvýšit, ale tyto členské státy by měly toto zvýšení emisí skleníkových plynů omezit a přispět k celkovému závazku Společenství ke snížení emisí. Členské státy, které mají v současnosti relativně vysoký HDP na obyvatele, by měly své emise v porovnání s rokem 2005 snížit.
(7) Úsilí členských států o snížení emisí by mělo být založeno na zásadě vzájemné solidarity a potřebě udržitelného hospodářského růstu na území Společenství při zohlednění relativního HDP na obyvatele v jednotlivých členských státech. Členským státům, které mají v současnosti relativně nízký HDP na obyvatele, a tudíž předpoklady k vysokému nárůstu HDP, by mělo být povoleno své emise oproti roku 1990 zvýšit, ale tyto členské státy by měly toto zvýšení emisí skleníkových plynů omezit a přispět k celkovému závazku Společenství ke snížení emisí. Členské státy, které mají v současnosti relativně vysoký HDP na obyvatele, by měly své emise v porovnání s rokem 1990 snížit.
Pozměňovací návrh
2
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Bod odůvodnění 8
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(8) Aby bylo nadále zajištěno, že je podíl na úsilí při provádění nezávislého závazku Společenství mezi členské státy spravedlivě rozdělen, po žádné ze zemí by nemělo být vyžadováno snížení emisí skleníkových plynů v roce 2020 o více než 20 % oproti úrovni roku 2005 a žádné ze zemí by nemělo být povoleno zvýšit emise skleníkových plynů v roce 2020 o 20 % oproti úrovni roku 2005 . Ke snížením emisí skleníkových plynů by mělo dojít mezi roky 2013 a 2020, přičemž se každému členskému státu povoluje převést z následujícího roku množství rovnající se 2 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu a členskému státu, jehož emise se nacházejí pod mezní hodnotou, převést jeho přebytek snížení emisí do následujícího roku.
(8) Aby bylo nadále zajištěno, že je podíl na úsilí při provádění nezávislého závazku Společenství mezi členské státy spravedlivě rozdělen, po žádné ze zemí by nemělo být vyžadováno snížení emisí skleníkových plynů v roce 2020 o více než 20 % oproti úrovni roku 1990 a žádné ze zemí by nemělo být povoleno zvýšit emise skleníkových plynů v roce 1990 o 20 % oproti úrovni roku 1990 . Ke snížením emisí skleníkových plynů by mělo dojít mezi roky 2013 a 2020, přičemž se každému členskému státu povoluje převést z následujícího roku množství rovnající se 2 % emisí skleníkových plynů tohoto členského státu a členskému státu, jehož emise se nacházejí pod mezní hodnotou, převést jeho přebytek snížení emisí do následujícího roku.
Pozměňovací návrh
3
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 8 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(8a) Emise skleníkových plynů z odvětví, na něž se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, by měly po roce 2020 nadále v každém roce lineárně klesat a do roku 2050 by mělo dojít ke snížení těchto emisí o 80 % ve srovnání s úrovní roku 1990, přičemž konečným cílem je eliminace emisí skleníkových plynů z používání fosilních paliv v Evropské unii. Komise by měla do roku 2012 prověřit přiměřenost uvedeného cíle z hlediska mezinárodních závazků přijatých Společenstvím, nejnovějších vědeckých poznatků v oblasti změny klimatu týkajících se citlivosti klimatu a možnosti snížit emise skleníkových plynů v rozsahu potřebném k tomu, aby se předešlo nebezpečnému antropogennímu narušení klimatického systému, a měla by přitom uznat významný podíl místních a regionálních společenství na tomto snížení. Komise by měla případně předložit návrhy na diferenciaci tohoto cíle podle jednotlivých členských států.
Odůvodnění
V březnu 2007 Evropská rada konstatovala, že do roku 2050 je nezbytné snížit v průmyslových zemích emise řádově o 60–80 %. Aby k takovým snížením mohlo dojít, musí mít členské státy dlouhodobou politiku v několika odvětvích, např. v oblasti bydlení, užívání půdy a dopravy, aby tak předešly dalším investicím do infrastruktury neslučitelným s cíli v oblasti ochrany klimatu. To je také v souladu s návrhem systému obchodování s emisemi (ETS), který rovněž zahrnuje postup snižování emisí po roce 2020.
Pozměňovací návrh
4
Návrh rozhodnutí
Bod odůvodnění 15
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(15) Pokrok v provádění závazků podle této směrnice by měl být každoročně vyhodnocen na základě zpráv podaných podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu. Každé dva roky by mělo být provedeno posouzení plánovaného pokroku a komplexní vyhodnocení provádění tohoto rozhodnutí by mělo být vykonáno v roce 2016.
(15) Pokrok v provádění závazků podle této směrnice by měl být každoročně vyhodnocen na základě zpráv podaných podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu. Každé dva roky by mělo být provedeno posouzení plánovaného pokroku a komplexní vyhodnocení provádění tohoto rozhodnutí by mělo být vykonáno v roce 2016. V rámci tohoto posouzení by měla Komise zhodnotit pokrok dosažený při zajišťování toho, aby jednotlivé politiky Společenství (například v oblasti zemědělství, požadavků na výrobky, strukturálních politik a výzkumu) přispívaly k úsilí o snižování emisí skleníkových plynů, a podat o tomto zhodnocení zprávu.
Pozměňovací návrh
5
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro určení příspěvku členských států ke splnění závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů od roku 2013 do roku 2020 , pokud jde o emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, a o jeho vyhodnocování.
Toto rozhodnutí stanoví pravidla pro určení příspěvku členských států ke splnění závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů od roku 2013 do roku 2020 a o jeho vyhodnocování.
Pozměňovací návrh
6
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Čl. 3 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(1) Než Společenství uzavře budoucí dohodu vedoucí ke snížením emisí, jež přesahují snížení požadovaná podle tohoto článku, každý členský stát omezí do roku 2020 své emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, o procentní podíl stanovený pro daný členský stát v příloze tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho emise v roce 2005 .
(1) Než Společenství uzavře budoucí mezinárodní dohodu vedoucí ke snížením emisí, jež přesahují snížení požadovaná podle tohoto článku, každý členský stát omezí do roku 2020 své emise skleníkových plynů o procentní podíl stanovený pro daný členský stát v příloze tohoto rozhodnutí s ohledem na jeho emise v roce 1990 .
Pozměňovací návrh
7
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Čl. 3 – odst. 2
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
(2) S výhradou odstavce 3 a článku 4 zajistí každý členský stát, že v roce 2013 jeho celkové emise skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, nepřesáhnou průměrné roční emise skleníkových plynů tohoto členského státu z uvedených zdrojů z let 2008, 2009 a 2010, které budou vykázány nebo oznámeny a ověřeny podle směrnice 2003/87/ES a rozhodnutí 280/2004/ES .
(2) S výhradou odstavce 3 a článku 4 zajistí každý členský stát, že v roce 2013 jeho celkové emise skleníkových plynů nepřesáhnou horní mezní hodnotu na rok 2020 stanovenou pro daný členský stát v příloze. Určením těchto lineárních mezních hodnot si bude moci daný členský stát vybrat jednu ze dvou možností:
i) buď na základě cílových hodnot stanovených pro daný členský stát v Kjótském protokolu, nebo
ii) na základě průměrných emisí tohoto členského státu z let 2008, 2009 a 2010, které budou oznámeny a ověřeny podle rozhodnutí 280/2004/ES.
Pozměňovací návrh
8
Návrh rozhodnutí
Čl. 5 – odst. 1
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží své roční emise, které jsou výsledkem provádění článku 3 a používaní kreditů v souladu s článkem 4.
1. Členské státy ve výročních zprávách podaných podle článku 3 rozhodnutí 280/2004/ES vykáží své roční emise, které jsou výsledkem provádění článku 3 a používaní kreditů v souladu s článkem 4.
Tyto zprávy obsahují prognózy snížení emisí v důsledku opatření, která jsou plánována ve všech hlavních odvětvích za účelem dosažení cílů stanovených pro roky 2020 a 2050.
Pozměňovací návrh
9
Návrh rozhodnutí
Čl. 5 – odst. 2 – pododstavec 2a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
V rámci hodnocení se rovněž provede posouzení dopadu odvětvových politik Společenství na emise skleníkových plynů vzniklé ve Společenství a potenciál těchto politik pro snižování emisí. Komise rovněž podle potřeby předloží návrhy, které zajistí, aby tyto politiky odpovídajícím způsobem přispívaly k dosahování cílů v oblasti snižování emisí stanovených pro roky 2020 a 2050.
Pozměňovací návrh
10
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5a
Komise zajistí, aby se závazek Společenství snížit emise skleníkových plynů uplatňoval v souladu s politikou soudržnosti, a bere přitom v potaz potřebu zachovat a posílit hospodářskou a sociální soudržnost jednotlivých členských států a regionů.
Pozměňovací návrh
11
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5b
Vzhledem k tomu, že závazek, který Společenství přijalo, ukládá úkoly nejen ústředním vládám členských států, ale i jejich místním a regionálním orgánům a dalším místním a regionálním fórům a organizacím prosazujícím určité ideje, zajistí členské státy spolupráci mezi ústředními a místními orgány na různých úrovních.
Pozměňovací návrh
12
Návrh rozhodnutí
Článek 5 b (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5b
Jelikož zvyšování výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů přispívá ke snížení emisí skleníkových plynů zvláště významným způsobem, učiní členské státy výrobu energie z obnovitelných zdrojů ekonomicky atraktivní, a motivují tak účastníky trhu k tomu, aby zvyšováním výroby elektrické energie z obnovitelných zdrojů rozhodující měrou přispívali k plnění závazků členských států.
Pozměňovací návrh
13
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 c (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5c
Kromě jednotlivých členských států, ústředních vlád a organizací a orgánů na místní a regionální úrovni musí k naplňování závazku Společenství přispívat i účastníci trhu společně s domácnostmi a jednotlivými spotřebiteli, a to bez ohledu na úroveň emisí skleníkových plynů, které jim lze přičítat.
Pozměňovací návrh
14
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 d (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5d
Lhůtou pro splnění závazků je rok 2020. Během tohoto období do roku 2020 bude řada různých projektů financována ze strukturálního fondu Evropské unie a z Fondu soudržnosti. Komise musí usilovat o zohlednění závazku Společenství snížit emise skleníkových plynů v rámci politiky soudržnosti a včlenit hlediska snižování emisí skleníkových plynů do systému podmínek, na něž je vázáno poskytování prostředků vyhrazených pro účely soudržnosti a strukturálního rozvoje.
Pozměňovací návrh
15
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 f (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5f
Členské státy zajistí financování používání nových inovativních technik, aby umožnily průmyslovým podnikům vytvářet nová pracovní místa, což přispěje k větší konkurenceschopnosti a k podpoře naplňování cílů stanovených v Lisabonské strategii.
Pozměňovací návrh
16
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 g (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5g
Společné provádění a mechanismus čistého rozvoje jsou pružnými nástroji, díky nimž může Evropská unie plnit své závazky; proto Komise musí zvýšit jejich budoucí používání, nikoli omezovat, neboť členské státy – a jejich jednotlivé regiony – jsou různého rázu z hospodářsko-sociálního hlediska a z hlediska životního prostředí, a proto se mohou v jednotlivých členských státech a jejich regionech používat k dosažení stanovených cílů různé prostředky.
Pozměňovací návrh
17
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 h (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5h
Vzhledem k tomu, že pro Evropskou unii má klíčový význam dosažení mezinárodní dohody o snižování emisí skleníkových plynů, vynaloží Komise veškeré úsilí, aby s cílem zachovat hospodářskou soudržnost zajistila novou celosvětovou dohodu o snižování emisí skleníkových plynů, jakmile skončí platnost Kjótské úmluvy.
Pozměňovací návrh
18
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 5 i (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 5i
Vzhledem k tomu, že náročný závazek Evropské unie představuje značnou zátěž pro zaostávající regiony, musí Komise tyto regiony podporovat, aby zajistila, že z krátkodobých finančních obtíží pro ně nevyplynou při dosahování stanovených cílů závažné ztráty.
Pozměňovací návrh
19
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 6 a (nový)
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Článek 6a
Do šesti měsíců od podepsání mezinárodní dohody o změně klimatu, v níž se stanoví povinné snížení emisí pod mez určenou v článku 3 rozhodnutí, předloží Komise legislativní návrh týkající se podílu členských států na dalších závazcích Společenství, které budou přijaty na základě článku 251 Smlouvy o založení Evropského společenství.
Pozměňovací návrh
20
Návrh rozhodnutí – pozměňující akt
Článek 7
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Maximální množství emisí podle článku 3 tohoto rozhodnutí se upraví v souladu s množstvím povolenek na emise skleníkových plynů vydaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES, které je výsledkem změny rozsahu zdrojů podle této směrnice v souladu s konečným schválením národních alokačních plánů Komisí na období let 2008 až 2012 podle směrnice 2003/87/ES.
Komise zveřejní číselné údaje, které jsou výsledkem této úpravy.
vypouští se
Pozměňovací návrh
21
Návrh rozhodnutí
Příloha; název prvního sloupce: Emise skleníkových plynů jednotlivých členských států podle článku 3
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrh
Mezní hodnoty emisí skleníkových plynů jednotlivých členských států v roce 2020 oproti úrovním emisí skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, z roku 2005
Mezní hodnoty emisí skleníkových plynů jednotlivých členských států v roce 2020 oproti úrovním emisí skleníkových plynů ze zdrojů, na které se nevztahuje směrnice 2003/87/ES, z roku 1990. Komise vypracuje novou tabulku stanovující mezní hodnoty emisí skleníkových plynů a množství vypouštěných plynů v tunách v ekvivalentu CO 2 .
Odůvodnění
Přijetí legislativního postupu, který nebere v potaz snížení emisí oxidu uhličitého, jehož dosáhly jednotlivé členské státy v letech 1990 až 2005, by bylo v rozporu se zásadou solidarity. Není důvod pro to, aby byly umožněny další nadměrné emise s ohledem na očekávaný hospodářský růst, jelikož růst HDP není přímo úměrný zvyšování emisí oxidu uhličitého. Přijetím takového přístupu by Evropská unie byla špatným příkladem pro rozvojové země při plánovaných jednáních o mezinárodní dohodě.
POSTUP
Název
Společné úsilí o snížení emisí skleníkových plynů
Referenční údaje
KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD)
Příslušný výbor
ENVI
Výbor, který zaujal stanovisko
Datum oznámení na zasedání
REGI
19.2.2008
Navrhovatel
Datum jmenování
Antonio De Blasio
26.3.2008
Projednání ve výboru
8.4.2008
25.6.2008
Datum přijetí
16.7.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
28
14
5
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Emmanouil Angelakas, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Victor Boştinaru, Wolfgang Bulfon, Antonio De Blasio, Petru Filip, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Zita Gurmai, Marian Harkin, Mieczysław Edmund Janowski, Rumiana Jeleva, Gisela Kallenbach, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Florencio Luque Aguilar, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Miguel Angel Martínez Martínez, Yiannakis Matsis, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Dimitar Stoyanov, Margie Sudre, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jan Březina, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Miloslav Ransdorf
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Dimitrios Papadimoulis
POSTUP
Název
Společné úsilí o snížení emisí skleníkových plynů
Referenční údaje
KOM(2008)0017 – C6-0041/2008 – 2008/0014(COD)
Datum predložení EP
23.1.2008
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
ENVI
19.2.2008
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko
Datum oznámení na zasedání
INTA
19.2.2008
ECON
19.2.2008
EMPL
10.4.2008
ITRE
19.2.2008
REGI
19.2.2008
Nezaujaté stanovisko
Datum rozhodnutí
INTA
25.2.2008
Přidružený(é) výbor(y)
Datum oznámení na zasedání
ITRE
10.4.2008
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Satu Hassi
27.2.2008
Projednání ve výboru
26.2.2008
7.5.2008
25.6.2008
Datum přijetí
7.10.2008
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
65
0
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Martin Callanan, Dorette Corbey, Magor Imre Csibi, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Jens Holm, Marie Anne Isler Béguin, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Vladko Todorov Panayotov, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Richard Seeber, Kathy Sinnott, María Sornosa Martínez, Salvatore Tatarella, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jerzy Buzek, Bairbre de Brún, Erna Hennicot-Schoepges, Johannes Lebech, Caroline Lucas, Lambert van Nistelrooij
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Domenico Antonio Basile, Catherine Stihler
