Volný pohyb služeb: výrazný krok kupředu
Volný pohyb služeb
2006-02-16 - 12:12
O krok blíž k dokončení vnitřního trhu
Evropský parlament po dvouletých jednáních velkou většinou hlasů v prvním čtení schválil zprávu k plánované legislativě uvolňující společný trh Evropské unie i pro služby. Pro Unii je to jedna z nejdůležitějších otázek. Původní návrh byl důkladně upraven. Hlavní záměr však zůstává týž: odstranit překážky pro volný pohyb služeb v celé EU. Parlament zároveň upřesnil, že směrnice nezmění sociální práva pracujících ani platné pracovní právo.
Pro pozměněné znění směrnici o službách na vnitřním trhu hlasovalo 394 poslanců; proti jich bylo 215 a 33 se hlasování zdrželo. Z českých europoslanců pro hlasovali 4 , proti 7 a 13 se hlasování zdrželo. Podrobnosti naleznete na konci této tiskové zprávy.
"Projednáváme nejdůležitější evropskou legislativu s výjimkou Ústavy. Poskytování služeb v Evropské unii se musí uvolnit stejně jako pohyb zboží či kapitálu" , prohlásila v rozpravě zpravodajka Evelyne GEBHARDTOVÁ (PES, DE).
"Svoboda poskytování služeb" namísto "zásady země původu"
Parlament plánovanou směrnici podstatně pozměnil. Klíčovou "zásadu země původu" poslanci nahradili pojmem "svoboda poskytování služeb". Oproti návrhu Evropské komise Parlament dále omezil působnost směrnice, která se tak má týkat méně sektorů. Poslanci dále rozšířili seznam důvodů, kvůli nimž mohou státy EU na svém území poskytování služeb poskytovateli z jiných členských zemí omezit. Pozměněné znění navíc výslovně zdůrazňuje, že se směrnice netýká pracovního práva členských států.
Kromě služeb, na něž se směrnice nemá vztahovat, Parlament navrhuje, aby poskytovatelé služeb podléhali právu hostitelských zemí. Ty mohou služby "z důvodů veřejné politiky, veřejné bezpečnosti, ochrany veřejného zdraví nebo životního prostředí" omezovat. Z návrhu vypadly i pasáže o vysílání pracovníků.
Na tahu jsou Evropská komise a členské státy Unie
Návrh směrnice o službách na vnitřním trhu, který před dvěma lety předložil tehdejší eurokomiař Frits BOLKESTEIN , Parlament posuzuje v rámci postupu spolurozhodování.
Výsledek hlasování posílí pozici Parlamentu vůči Evropské komisi a členským státům EU. Předseda Komise José Manuel BARROSO už oznámil, že Komise původní návrh na základě znění schváleného Parlamentem urychleně přepracuje a předloží Radě EU.
Po prvním čtení v EP se členské státy Unie v Radě ministrů EU musejí dohodnout na Společném postoji, který pak bude předmětem druhého čtení. Schválení legislativy záleží na dohodě Parlamentu s Radou.
Záměry směrnice
Služby mají 70procentní podíl na hrubém domácím produktu (HDP) a zaměstnanosti ve většině států Unie. Podle unijního práva "představuje vnitřní trh oblast bez vnitřních hranic, ve které je zaručen volný pohyb služeb a svoboda usazování".
Cílem nové legislativy je odbourat určité právní a byrokratické překážky, usnadnit poskytování služeb v ostatních zemích EU a dotvořit vnitřní trh. Směrnice - označována za klíčový prvek tzv. Lisabonské strategie - by mohla rozhodující měrou ovlivnit další směřování Unie, která čelí rostoucímu tlaku globalizace.
Uvolnění trhu se službami může podle zastánců směrnice zvýšit konkurenceschopnost, zvýšit nabídku, snížit ceny a vytvořit nové pracovní příležitosti. Odpůrci směrnice nicméně varují před mzdovým, sociálním a ekologickým dumpingem i snížením standardů ochrany práce.
Směrnice má podle návrhu Evropské komise stanovit "obecná ustanovení k usnadnění výkonu svobody usazování pro poskytovatele služeb a volného pohybu služeb". Státy Unie by musely odstranit určité překážky v poskytování některých služeb subjekty z jiných členských zemí, např. nepožadovat živnostenský list vystavený úřady hostitelské země.
Kompromis konzervativců a socialistů
Slovní, právní a politický zápas europoslaneckých klubů a frakcí o záměry směrnice nakonec skončil kompromisem obou největších klubů, Evropské lidové strany-Evropských demokratů (EPP-ED) a Strany evropských socialistů (PES). Jejich dohoda v prvním čtení získala podporu většiny poslanců.
Odbourání řady překážek a omezení
Pozměněný klíčový článek o svobodě poskytování služeb tak už výslovně neuvádí ani ustanovení práva země původu, ani země hostitelské. "Zásadu země původu" nahrazuje pojem "svoboda poskytování služeb". Členské státy podle něho "uznávají právo poskytovatelů služeb poskytovat služby v jiném členském státě, než je stát, v němž jsou usazeni," a musejí zajistit "volný přístup k činnosti v oblasti poskytování služeb a její volný výkon na svém území".
Tuto zásadu zaručuje řada ustanovení, která státům Unie zakazují vytvářet překážky pro volný pohyb služeb. Na poskytovatelích služeb už např. nebudou moci žádat, aby na svém území zřídily "organizační složku" , a naopak jim budou muset umožnit zřídit k poskytování služeb na svém území "určitou infrastrukturu".
Poskytovatelé služeb už nemají být nuceni " získat od příslušných orgánů povolení, včetně zápisu do rejstříku nebo registrace u profesního subjektu nebo sdružení na jejich území". Nejde-li o požadavky týkající se bezpečnosti a zdraví při práci, mají padnout i požadavky na používání zařízení a materiálu, jež jsou nedílnou součástí poskytované služby.
Členské státy navíc nesmějí požadovat "použití zvláštních smluvních ujednání mezi poskytovatelem a příjemcem, která brání či omezují poskytování služeb osobami samostatně výdělečně činnými" .
Důvody pro možná omezení
Parlament nicméně navrhl i důvody, kvůli nimž by členské státy EU směly poskytování služeb omezit národními pravidly. Podle poslanců to má být možné "z důvodů veřejné politiky, veřejné bezpečnosti, ochrany veřejného zdraví nebo životního prostředí". Členské státy Unie mohou v souladu s právními předpisy Společenství dále uplatňovat i své podmínky zaměstnávání, včetně podmínek stanovených v kolektivních smlouvách.
Omezení odůvodněná výše zmíněnými důvody však musejí být v souladu se zásadami unijního práva: nediskriminace (např. kvůli státní příslušnosti), nezbytnosti (veřejný pořádek, veřejná bezpečnost, ochrana veřejného zdraví nebo životního prostředí) a proporcionality (bezpečné dosažení sledovaného cíle).
Některá ustanovení znění návrhu schváleného Parlamentem nicméně odkazují na "naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu" , které členským státům umožňují na jejich území omezit svobodu poskytování služeb.
Znění schválené Parlament otevírá cestu k harmonizaci národních ustanovení o poskytování služeb pět let po vstupu této směrnice v platnost.
Na které služby se má směrnice vztahovat
Podle Parlamentu se směrnice má vztahovat na následující sektory služeb:
služby obecného zájmu definované členskými státy (např. poštovní služby, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/67/ES, služby přenosu, distribuce a dodávky elektrického proudu, plynu vody a služby související s odpadní vodou, jakož i služby zpracování odpadu); na tyto služby se nicméně nevztahuje pravidlo svobody poskytování služeb, takže by pro ně platily jen podmínky pro usazení v jiném členském státě a ne o dočasném poskytování služeb z jiné země Unie
služby obchodního charakteru jako např. manažerské konzultační služby, certifikace a testování
správa budov (včetně kancelářských a bezpečnostních služeb)
reklama
služby obchodních zástupců
služby v oblasti nemovitostí jako např. realitní kanceláře, stavebnictví, včetně služeb architektů
distribuční odvětví
organizace veletrhů
pronájem vozidel
cestovní kanceláře
služby v oboru cestovního ruchu
služby pro volný čas
sportovní centra
zábavní parky
Na které služby se nemá směrnice vztahovat
Podle Parlamentu se směrnice nicméně nemá týkat následujících sektorů:
služeb obecného zájmu; o jejich definici rozhodují členské státy
veřejné i soukromé zdravotní péče a sociálních služeb, sociálního bydlení, péče o děti a rodinu
finančních služeb
právních služeb, povolání a činností, které jsou trvale nebo dočasně spjaty s výkonem veřejného úřadu v členském státě, zejména povolání notáře
elektronických komunikačních a audiovizuálních služeb
dopravy (s výjimkou převozu tělesných ostatků a hotovosti)
hazardních her a loteríí
Vysílání pracovníků
Ustanovení o zvláštních ustanoveních o vysílání pracovníků a o vysílání státních příslušníků třetích zemí Parlament z návrhu Komise zcela vypustil. Podle odůvodnění by mohla omezit účinnost inspekcí práce: "Ustanovení pracovního práva lze účinně vymáhat pouze v členském státě, kde je práce vykonávána." Návrh Komise podle většiny poslanců neobsahoval nutné pojistky pro vymáhání pracovního práva. Vysílání pracovníků upravuje platná směrnice 96/71/ES.
Rozprava provázena demonstrací
V rozpravě, kterou zprvu provázela demonstrace desetitisíců odborářů před štrasburskou budovou Parlamentu, z českých europoslanců vystoupili Richard FALBR (PES), Jana BOBOŠÍKOVÁ (NA), Vladimír ŽELEZNÝ (IND/DEM), Zuzana ROITHOVÁ a Ivo STREJČEK (oba EPP-ED).
Podle FALBRA mohou být demonstrující odboráři spokojeni, pokud budou schváleny dohodnuté změny: "Jejich obavy z vývozu levné pracovní síly poskytující služby se nenaplní." Podle tohoto poslance za ČSSD zbývá odstranit "problematické ustanovení, které umožňuje členským státům vyžadovat plnění dalších požadavků zdůvodňovaných ohledem na sociální politiku nebo ochranu zákazníka. Nechci, aby se deklarovaná ochrana zákazníka proměnila v ochranářství."
BOBOŠÍKOVÁ "jednoznačně" podpořila schválení směrnice, "a to včetně klíčového článku 16, který jasně říká, že poskytovatelé služeb podléhají pouze vnitrostátním ustanovením svého členského státu". Tato poslankyně za Nezávislé zároveň podpořila návrh Komise v článcích 24 a 25 o vysílání pracovníků: "Jen takto pojatá směrnice znamená pevný základ pro dokončení jednotného trhu v sektoru služeb." Poslance ze zakládajících států Unie vyzvala, aby nevypouštěli "z láhve rudočerného džina populismu a nacionalismu."
ŽELEZNÝ prohlásil, že pracující v nových zemích EU směrnici potřebují: "Jenže to jsou obyvatelé EU druhé kategorie. Čech nesmí volně pracovat v Německu a jinde, stejně jako to nesmějí pracující z nových zemí. Co ale všichni smějí je jíst západní dotované potraviny a kupovat západní zboží." Dohoda EPP-ED a PES o formulaci klíčového článku 16 podle tohoto poslance za Nezávislé "není kompromis, to je kastrace celé směrnice. Alibisticky vůbec neuvádí právo, kterým se poskytovatel má řídit, staví ho tak do nejisté právní situace."
ROITHOVÁ zdůraznila, že se EU otevírá ekonomikám třetích zemí, uvnitř ale státy vybudovaly bariéry pro vzájemné poskytování služeb: "Nastává okamžik, kdy tyto umělé zdi buď zbouráme anebo je slavnostně za potlesku odborářů zkolaudujeme." Směrnice je podle této poslankyně za KDU-ČSL "příležitostí prokázat, komu z nás flexibilita trhu a Lisabonská strategie leží na srdci, a komu spíše v žaludku." Odpůrci v čele se zpravodajkou podle ní vnutili odborářům falešné představy: "Okleštění rozsahu směrnice a rezignace na princip země původu jde proti zájmu všech včetně spotřebitelů."
STREJČEK zdůraznil, že Česko plně uvolnilo přístup na svůj trh už v 90. letech a že řada tradičních, ale neefektivních podniků musela ukončit činnost, což vedlo ke zvýšení nezaměstnanosti a těžkým politickým ztrátám. "Nebylo by jen spravedlivé očekávat totéž i od starých členských států?" Podnikatelům v českém pohraničí podle tohoto poslance za ODS nelze vysvětlit, proč u nich mohou podnikat jejich rakouští konkurenti, zatímco oni v Rakousku nabízet služby nesmějí. Myšlenku otevření trhů je podle něho třeba ocenit, skutečnost však přirovnal k pláči nad rozlitým mlékem.
Jak hlasovali čeští europoslanci
Pro pozměněné znění návrhu směrnice o službách na vnitřním trhu hlasovali 4 čeští europoslanci: Jana HYBÁŠKOVÁ za SNK-ED, Zuzana ROITHOVÁ za KDU-ČSL, Richard FALBR a Libor ROUČEK za ČSSD.
Proti hlasovalo všech 6 poslanců za KSČM (Věra FLASAROVÁ , Jaromír KOHLÍČEK , Jiří MAŠTÁLKA , Miloslav RANSDORF , Vladimír REMEK a Daniel STROŽ ) a Jana BOBOŠÍKOVÁ za Nezávislé.
Hlasování se zdrželo všech 9 poslanců za ODS (Milan CABRNOCH , Petr DUCHOŇ , Hynek FAJMON , Miroslav OUZKÝ , Ivo STREJČEK , Nina ŠKOTTOVÁ , Oldřich VLASÁK , Jan ZAHRADIL a Jaroslav ZVĚŘINA ), Jan BŘEZINA za KDU-ČSL, Josef ZIELENIEC a Tomáš ZATLOUKAL za SNK-ED a Vladimír ŽELEZNÝ za Nezávislé.
2006-02-16 Evelyne GEBHARDTOVÁ Strana evropských socialistů Německo
Postup: Spolurozhodování (1. čtení)
Rozprava: 14. 2. 2006
Hlasování: 16. 2. 2006
20060213IPR05194 Zpráva o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu Výsledky hlasování Evropského parlamentu
CS
1
PHOTO
20060215PHT05303.jpg
CS
2
LINK
/activities/expert/ta.do;jsessionid=A1D8A2EFB6F44DE1D08D0F98B5D4DC83.node1?language=CS
CS
3
LINK
/sce/server/intranet/votes_results/sce_votes_results_01.jsp
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
