Poslanci hodnotili závěry Evropské rady, slovinské předsednictví a irské „ne"
Instituce
2008-06-24 - 12:20
Slovinský předseda vlády Janez Janša při rozpravě na mimořádném zasedání EP V dnešní rozpravě mezi poslanci EP, Radou a Komisí o závěrech Evropské rady 19. a 20. 6. a výsledcích končícího slovinského předsednictví byla hlavní pozornost věnována dalším krokům v návaznosti na irské referendum. Většina řečníků se shodla na tom, že je nutné respektovat názor irských voličů a současně umožnit členským státům, aby v procesu ratifikace pokračovaly. Poslanci dále zdůraznili, že Unie by se měla i nadále zabývat obavami občanů, jako jsou rostoucí ceny potravin a paliv.
Na úvod rozpravy vystoupil úřadující předseda Rady pan Janez JANŠA . První pololetí tohoto roku podle jeho slov ukázalo, že „Evropská unie je dynamická a dokáže se postavit výzvám”. Za hlavní úspěchy uplynulých šesti měsíců označil především vstup Slovenska do eurozóny, odstranění posledních schengenských bariér, zahájení roku mezikulturního dialogu, ustanovení evropské Středomořské univerzity a výzkumného ústavu v Budapešti. „To vše se podařilo díky příkladné spolupráci mezi Radou, Parlamentem a Komisí” , zdůraznil.
Výsledek irského referenda považuje za výzvu, nikoli za krizi evropských politik a smluv. Domnívá se, že hlavním důvodem zamítavého referenda je, že „lidem se žije dobře” a je proto obtížné přesvědčit je o nutnosti zavést změny. „Pro další rozšiřování Unie je však nutné přijmout nástroje pro její efektivnější vnitřní fungování” , uvedl.
Na příštím zasedání Evropské rady se představitelé států a vlád rozhodnou, jaké následné kroky budou na úrovni EU přijaty. Do té doby se však bude Unie řídit třemi základními body: budoucí řešení nesmí „podkopat základ Lisabonské smlouvy” , je třeba dát všem členským státům možnost, aby se ke znění smlouvy vyjádřily, a Unie se musí v poslední řadě zamyslet nad výsledky referenda, zaměřit se na komunikaci s občany a vysvětlit jim, jaký pokrok smlouva přináší.
Za další důležitý aspekt považuje posilování evropské identity. Ta se podle jeho slov nekříží s národními identitami, ale jedná se naopak o vzájemnou synergii.
Evropská rada se však soustředila také na řadu dalších problémů, jako je dramatický nárůst cen paliv a potravin. Unie musí v tomto ohledu přijmout jak krátkodobá opatření zaměřená na sociálně nejslabší občany, tak i dlouhodobá strukturální řešení v podobě zvyšování energetické účinnosti, otevření trhu inovacím a snižování závislosti na dovozu.
V otázce klimatických změn připomněl jednání se státy Latinské Ameriky a Karibiku, které vyjádřily Unii svou plnou podporu při hledání globálních řešení.
Dále vystoupil předseda Evropské komise José Manuel BARROSO . S ohledem na výsledek irského referenda zdůraznil, že „každý stát má právo na ratifikaci” . Kromě této otázky hovořil i o dalších bodech, jež byly na pořadu jednání Evropské rady a které reagují na obavy občanů. Zmínil v této souvislosti především dramatický růst cen ropy a potravin. Evropská unie musí přijmout jednak okamžitá opatření na podporu sociálně slabých občanů a jednak dlouhodobá globální opatření, z níž budou mít prospěch nejen evropští občané, ale i třetí země.
Vyjádřil dále uspokojení nad tím, že Rada přijala energeticko-klimatický balíček, který umožní nejen snížit závislost Evropy na dovozu, ale i zvýšit energetickou účinnost a diverzifikovat zdroje. Energetický balíček má současně zásadní vliv na klimatické změny, a proto je podle jeho názoru nezbytné, aby byly tyto dvě otázky projednávány společně.
Zástupci jednotlivých politických skupin v EP:
Hartmut NASSAUER (EPP-ED, DE) se domnívá, že je třeba respektovat názor irských voličů, ten však nesmí současně ohrozit další proces ratifikace. Evropa totiž podle jeho názoru potřebuje reformní smlouvu, která „vymezí vztah občanů k institucím a vztah institucí k občanům” . Schvalování Lisabonské smlouvy referendem považuje za nevhodné, neboť se nejedná o ústavu, ale o „smlouvu mezinárodního práva” . Připomněl nicméně, že „EU je občany stále více odmítána”. Evropa ztrácí svou mírovou image a image hospodářského úspěchu. Občané ji chápou jako nesrozumitelnou a byrokratickou mašinérii. Nevyjadřují se proti samotné evropské integraci, ale proti fungování Unie. Domnívá se proto, že evropské orgány „musí začít u sebe” a reformovat nejprve svůj vlastní systém fungování.
Martin SCHULZ (PES, DE) na úvod zdůraznil, že členské státy se musí zamyslet, nakolik chtějí budovat společnou Evropu . „Je zbabělé svalovat vinu pouze na evropské instituce” , zdůraznil v této souvislosti. Poděkoval dále slovinskému předsednictví a ocenil úspěchy, jichž za uplynulý půlrok dosáhlo, zejména pokud jde o zrušení blokády vůči Kubě. Na nejproblematičtější aspekt považuje skutečnost, že Evropě chybí sociálně-politická odpovědnost jako protiváha volnému trhu a svobodě podnikání . „Lidé mají pocit, že EU nezajímají jejich problémy, a proto se od Evropy odvrací”, zdůraznil na závěr.
Graham WATSON (ALDE, UK) poblahopřál slovinskému předsednictví, které dosáhlo celé řady úspěchů. V tomto ohledu připomněl například rozšíření schengenského prostoru, přijetí směrnice v oblasti navracení nelegálních přistěhovalců, kroky pro zjednodušení společné zemědělské politiky, stabilizaci vztahů se Západním Balkánem či opatření na zmírnění růstu cen paliv a potravin. Pokud občané vyjadřují zklamání nad EU, jedná se podle jeho slov o dlouhodobé problémy, a slovinské předsednictví za to nenese odpovědnost . „Musíme lidem ukázat, že jsme tu, abychom jim sloužili, a nikoli, abychom jim vládli” , zdůraznil. Evropa musí podle jeho slov dát prioritu oblastem občanského práva a zabývat se aktuálními problémy občanů, jako jsou rostoucí ceny paliv a potravin. Domnívá se, že jedině tak lze překonat předěl mezi občany a EU.
Monica FRASSONI (Greens/EFA) uvedla, že se bohužel nepodařilo prosadit některá práva, například v otázce migrace či vztahů s Čínou. Slovinské předsednictví neučinilo podle jejích slov mnoho pro přiblížení Evropy občanům. Domnívá se, že se jedná spíše o silový poměr mezi členskými státy, o hospodářská a národní lobby, která občany oddalují.
Brian CROWLEY (UEN, IE) velmi ocenil slovinské předsednictví a doufá, že další předsednictví na tyto výsledky naváží. V tomto ohledu zmínil především stabilizaci vztahů se západním Balkánem, zrušení blokády vůči Kubě či přijetí směrnice o dočasném vysílání pracovníků. Stejně jako řada jeho předřečníků se nicméně domnívá, že Evropa musí lépe reagovat na problémy občanů, jako jsou ceny paliv a potravin či nízké mzdy v některých odvětvích.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) se domnívá, že slovinské předsednictví v řadě oblastí zklamalo. Upozornil v tomto ohledu především na směrnici o pracovní době, jednání s Izraelem a směrnici o navracení nelegálních přistěhovalců, kterou odsoudila řada osobností, jako například vysoká komisařka OSN pro lidská práva, konfederace biskupů či bývalý předseda EK Jacques Delors. Na závěr se vyjádřil kriticky také k rozhodnutí Evropské rady odsunout jednání o zvyšování cen ropy a potravin na říjnové zasedání. To bude mít podle jeho slov velmi negativní dopad na miliony evropských občanů.
Kathy SINNOTT (IND/DEM, IE) upozornila, že Irsko prostřednictvím referenda reagovalo na celou řadu problémů v oblasti demokratického vývoje Unie. „Mnoho Irů hlasovalo proti, neboť brali v úvahu své hodnoty” a nepřejí si další přenášení národních pravomocí na Unii. Připomněla také problémy, kterým Irsko v současné době čelí, jako je úpadek odvětví rybolovu a cukrovarnictví. Je proto nutné „naslouchat lidem, co si od Evropy přejí” , uvedla na závěr.
Roger HELMER (NI, UK) se domnívá, že „Irové nejsou respektováni” a Evropa „odmítá jim naslouchat” . Připomněl také, že žádný členský stát se „neodváží nechat lidi, aby se sami rozhodli”. To podle jeho názoru odráží demokratický deficit Unie.
Libor ROUČEK (PES) poděkoval slovinskému předsednictví o vyjádřil ocenění jeho práci a snaze o hledání společných řešení. Přivítal rovněž závěry Evropské rady, které se podle jeho názoru podařilo zvládnout situaci po irském referendu a nalézt vyrovnaný a citlivý postup. Členské státy, které Lisabonskou smlouvu neratifikovaly, byly vyzvány, aby tak co nejdříve učinily. To se týká i České republiky. V této souvislosti se vyjádřil kriticky vůči české vládě, která se podle jeho slov „alibisticky schovává za rozhodnutí Senátu” , který smlouvu postoupil Ústavnímu soudu. Dále poblahopřál Slovensku ke vstupu do eurozóny. Tento krok vysílá podle jeho názoru jasný signál pro všechny proreformní a proevropské síly, zejména v Polsku a v České republice, aby učinily vše pro splnění kritérií a následné přijetí eura.
20080620IPR32342
CS
1
PHOTO
20080623PHT32414.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
