A7-0185/2010
7. 6. 2010
ZPRÁVA
o řízení internetu: další kroky
(2009/2229(INI))
Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Zpravodaj: Francisco Sosa Wagner
PE 440.183v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................13
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ................17
STANOVISKO Výboru pro kulturu a vzdělávání ..............................................20
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti ......................................................24
STANOVISKO Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci 27
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................30
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o řízení internetu: další kroky
( 2009/2229(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Řízení internetu: další kroky“ ( KOM(2009)0277 ),
– s ohledem na sdělení Komise nazvané „Ochrana Evropy před rozsáhlými počítačovými útoky a narušením: zvyšujeme připravenost, bezpečnost a odolnost“ ( KOM(2009)0149 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 14. října 1998 o globalizaci a informační společnosti: potřeba silnější mezinárodní koordinace
Úř. věst. C 104, 14.4.1999, s. 128. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 19. února 2001 o organizaci a řízení internetu – otázky mezinárodní a evropské politiky 1998–2000
Úř. věst. C 343, 5.12.2001, s. 286. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 2. dubna 2001 o internetu nové generace: potřeba výzkumné iniciativy EU
Úř. věst. C 027E, 31.1.2002. s. 84. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 23. června 2005 o informační společnosti
Úř. věst. C 133E, 8.6.2006, s. 140. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 15. prosince 2005 o lidských právech a svobodě tisku v Tunisku a o vyhodnocení vrcholné světové schůzky o informační společnosti v Tunisu
Úř. věst. C 286E, 23.11.2006, s. 495. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 6. července 2006 o svobodě projevu na internetu
Úř. věst. C 303E, 13.12.2006, s. 879. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 17. ledna 2008 o druhém fóru o dozoru nad internetem, které se konalo v Riu de Janeiru ve dnech 12. až 15. listopadu 2007
Úř. věst. C 41E, 19.2.2009, s. 80. ,
– s ohledem na své doporučení Radě ze dne 26. března 2009 o posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu
Přijaté texty, P6_TA(2009)0194 . ,
– s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a na stanoviska Výboru pro vnitřní věci a ochranu spotřebitelů, Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A7-0185/2010 ),
A. vzhledem k tomu, že internet je významným globálním komunikačním prostředkem s obrovským vlivem na celou společnost,
B. vzhledem k tomu, že řízení internetu zahrnuje otázky související s ochranou a zaručením základních práv a svobod, přístupem k internetu a jeho používáním a s jeho zranitelností vůči počítačovým útokům, atd.,
C. vzhledem k tomu, že počítačová trestná činnost stále více ohrožuje společnosti, které se spoléhají na informační a komunikační technologie, a vzhledem k tomu, že se zvyšuje četnost podněcování k páchání teroristických útoků, nenávistných trestných činů a šíření dětské pornografie, což ohrožuje jednotlivce, včetně dětí,
D. vzhledem k tomu, že propojení mezi počítačovou trestnou činností, internetovou jurisdikcí a „cloud computingem“ (poskytováním služeb a programů uložených na serverech na internetu) je jako nový aspekt řízení internetu na evropské úrovni velice důležité,
E. vzhledem k tomu, že aspekty řízení internetu se týkají internetových adres a dalších především technických otázek, tedy oblastí, v nichž působí Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN), Úřad pro přidělování internetových čísel (IANA), pracovní skupina IEFT, regionální internetové registry a další subjekty,
F. vzhledem k tomu, že při správě internetu až dosud převládala pozitivní řídící úloha soukromého sektoru, ale že je třeba při stanovení globální strategie rovněž posílit úlohu veřejných orgánů,
G. vzhledem k tomu, že vlády hrají v souvislosti s aspekty širšího řízení důležitou roli při ochraně veřejných zájmů, zejména pokud jde o zajišťování ochrany a zaručení základních práv a svobod a o bezpečnost, integritu a odolnost internetu, zatímco soukromý sektor sehrává klíčovou úlohu při zajišťování nezbytných investic, odborných znalostí a podnikatelské iniciativy,
H. vzhledem k tomu, že Fórum pro správu internetu (IGF) a další vnitrostátní i regionální fóra představují významné scény, kde probíhá dialog o politice v oblasti internetu za účasti mnoha zainteresovaných stran,
I. vzhledem k tomu, že Evropský parlament a další evropské instituce mají k internetu dlouhodobý závazek, neboť představuje otevřený globální veřejný statek,
1. domnívá se, že internet je globálním veřejným statkem, a tudíž by jeho řízení mělo být provozováno ve všeobecném zájmu;
2. uznává, že internet má zásadní význam pro to, aby mohla v praktickém životě fungovat svoboda projevu, kulturní rozmanitost, pluralita sdělovacích prostředků, demokratické občanství, ale i vzdělávání a přístup k informacím, a že tedy představuje jednu z hlavních hybných sil propagace demokratických hodnot ve světě;
3. připomíná, že internet se stal nepostradatelným nástrojem pro podporu demokratických iniciativ, politické diskuse, digitální gramotnosti a šíření vědomostí; připomíná, že přístup k internetu jednak závisí na vykonávání řady klíčových základních práv, jako je např. respektování soukromého života, ochrana údajů, svoboda projevu, slova a sdružování, svoboda tisku, politického vyjádření a účasti, nediskriminace, vzdělání a kulturní a jazyková odlišnost, a na druhé straně tato práva zaručuje; zdůrazňuje, že orgány a zúčastněné strany na všech úrovních proto mají obecnou povinnost napomáhat zajišťování toho, aby všichni mohli vykonávat své právo na účast v rámci informační společnosti se zvláštním důrazem na starší uživatele, kteří se potýkají s většími problémy při seznamování s novými technologiemi, a zároveň bojovat proti dvěma souvisejícím problémům elektronického věku – internetové negramotnosti a vyloučení z demokratické účasti;
4. zdůrazňuje zejména nutnost posílit rozvoj přístupů „zezdola nahoru“ a „e-demokracie“ a zároveň zajistit ustanovení důležitých bezpečnostních opatření zaměřených proti novým formám dohledu, kontroly a cenzury ze strany veřejných či soukromých aktérů tak, aby svobodný přístup k internetu a ochrana soukromí byly realitou a nikoli pouze iluzí;
5. zdůrazňuje potřebu chránit a podporovat evropské kulturní dědictví, a to i pomocí internetu; zastává názor, že internet hraje zásadní úlohu při stimulaci inovací a zmenšování digitální, sociální a kulturní propasti v Evropě ve srovnání s ostatními částmi světa;vítá skutečnost, že Komise chápe význam překlenutí digitální propasti a otázek vývoje, které jsou součástí řízení internetu; domnívá se však, že je třeba se zaměřit na mnoho starších občanů ve vyspělých i rozvojových zemích, kteří se často cítí v novém „online“ světě opuštěni; konstatuje, že internet může představovat účinný nástroj sociálního začlenění a že je nutné sem zahrnout naše starší občany; naléhavě vyzývá, aby byla přijata opatření na podporu vzdělávání o využívání zdrojů nabízených internetem a výběru kritérií pro využívání těchto zdrojů;
6. uznává, že intenzivnější využívání internetu ze strany občanů, spotřebitelů, podniků a orgánů značí, že tento nástroj komunikace se stává jedním ze základních faktorů, pokud jde o dokončení vnitřního trhu v rámci EU; v této souvislosti zdůrazňuje potřebu náležité ochrany spotřebitelů a držitelů práv duševního vlastnictví na internetu; zdůrazňuje rovněž, že musí být zaručena občanská práva a svobody uživatelů internetu; uznává důležitost internetu coby zdroje informací a prostředku k podpoře práv spotřebitelů;
7. zdůrazňuje, že řízení internetu by mělo usnadnit elektronický obchod a přeshraniční transakce prostřednictvím decentralizace autoregulačních úloh, zejména při stanovení vstupních podmínek pro nové účastníky na trhu;
8. vyzývá k tomu, aby byl zajištěn snazší přístup k internetu a jeho rozvoj v novějších členských státech, zejména ve venkovských oblastech, a v rozvojových zemích pomocí programů financovaných Evropskou unií; dále vyzývá k tomu, aby tyto země měly větší vliv na utváření politiky řízení internetu;
9. domnívá se, že v zájmu ochrany zájmu EU, jímž je zachování internetu jako globálního veřejného statku, by mělo být řízení internetu založeno na širokém, vyrovnaném modelu za účasti veřejného a soukromého sektoru, s vyloučením dominantního postavení jednoho subjektu či skupiny subjektů či snah státních či nadnárodních orgánů kontrolovat tok informací na internetu, přičemž by mělo docházet ke vzájemnému působení s procesy řízení internetu, do kterých je zapojeno mnoho stran a které i nadále zajišťují účinný mechanismus podpory celosvětové spolupráce;
10. zdůrazňuje, že hodnoty, na nichž je Unie založena a které jsou uvedeny v článku 2 Smlouvy o Evropské unii, představují základní hodnoty a cíle Evropské unie; vyzývá proto Evropskou komisi a členské státy k zajištění toho, aby veškerá činnost v souvislosti s řízením internetu tyto hodnoty a cíle splňovala, zejména v rámci mezinárodních fór pro řízení internetu za účasti zemí, jejichž hodnoty se výrazně liší od hodnot evropských; domnívá se, že v zájmu předcházení sporům by měl být s těmito zeměmi veden intenzivnější mezinárodní dialog v oblasti regulace internetu;
11. domnívá se, že vlády by se měly zaměřit na otázky důležité pro globální veřejnou politiku v oblasti internetu, protože vedoucí postavení soukromého sektoru se musí zakládat na dodržování zásad veřejné politiky a stávajících právních předpisů, a jinak dodržovat zásadu nezasahování s výjimkou nezbytných zásahů v mimořádných případech, ale i tehdy by v rámci své činnost měly dodržovat základní lidská práva a zásadu proporcionality;
12. domnívá se, že vlády by neměly zasahovat do běžného řízení internetu, narušovat inovace a hospodářskou soutěž zbytečnou, zatěžující a restriktivní regulací ani se pokoušet kontrolovat něco, co je a mělo by zůstat globálním veřejným statkem;
13. vyzývá vlády, aby se zdržely omezování přístupu k internetu formou cenzury, blokování, filtrování či dalších postupů a nepožadovaly to ani po soukromých subjektech; trvá na zaručení otevřeného internetu, v rámci něhož mají uživatelé přístup k informacím a mohou je šířit nebo mohou využívat aplikace a služby dle svého výběru, jak stanovuje přepracovaný předpisový rámec pro elektronické komunikace;
14. zdůrazňuje, že veškerá omezení, která jsou považována za nevyhnutelná, by měla být omezena na minimum nezbytné v demokratické společnosti, měla by vycházet ze zákona a být účinná a přiměřená; zdůrazňuje, že je nutné zaručit ochranu nezletilých, a vyzývá členské státy, aby taktéž učinily opatření, např. prostřednictvím používání systému oznámení ve veřejném zájmu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/136/ES ze dne 25. listopadu 2009, kterou se mění směrnice 2002/22/ES, směrnice 2002/58/ES a nařízení (ES) č. 2006/2004 o ochraně zájmů spotřebitele (směrnice o občanských právech)
Úř. věst. L 337, 18.12. 2009, s. 11. , jež nezletilým umožní odpovědně používat internet a informační služby online a zvýší úroveň povědomí o potenciálních hrozbách, jež s sebou mohou nové služby přinášet;
15. žádá více iniciativ, které by u dětí posílily bezpečné využívání internetu, celosvětově šířily osvědčené postupy a prohloubily mezinárodní spolupráci v boji proti škodlivému či nezákonnému obsahu šířenému online, zejména s ohledem na sexuální zneužívání dětí na internetu;
16. rovněž bere v potaz skutečnost, že je obzvláště třeba chránit zranitelné osoby, zejména nezletilé, prostřednictvím společné akce zúčastněných stran veřejného i soukromého sektoru; znovu připomíná, že pokud jde o boj proti počítačové kriminalitě a dětské pornografii, měl by před tím, než se přistoupí k zablokování webových stránek, být nedovolený obsah smazán přímo ze zdroje;
17. domnívá se, že kromě zásad řízení stanovených Komisí by vlády měly uplatňovat i tyto zásady:
i) transparentnost, multilateralismus, demokracie a ochrana základních práv a svobod v rámci standardů EU,
ii) respektování otevřené, interoperabilní a technologicky neutrální povahy internetové infrastruktury fungující na principu „end-to-end“,
iii) vnější veřejná odpovědnost subjektů ze soukromého sektoru, které zajišťují každodenní řízení globálních internetových zdrojů,
iv) podpora globálního řízení internetu prostřednictvím vzájemného působení a další podpora procesů, jichž se účastní více zainteresovaných stran, a zároveň řešení potřeby zlepšovat zapojení rozvojových zemí,
v) ochrana integrity celosvětové internetové sítě a svobody komunikace prostřednictvím vyloučení jakýchkoli regionálních opatření, jako je rušení adres IP nebo doménových jmen ve třetích zemích;
18. zdůrazňuje, že EU by měla dosáhnout konsenzu ohledně uplatňování základních zásad řízení internetu a rázně je obhajovat v mezinárodních fórech a v bilaterálních vztazích;
19. vítá aspekty Granadské strategie navržené španělským předsednictvím týkající se řízení internetu a ustanovení zprávy Parlamentu o nové digitální agendě pro Evropu: 2015.eu
Přijaté texty, P7_TA(2010)0133 . , která se týkají vypracování evropské charty práv občanů a spotřebitelů v digitálním prostředí a propracování tzv. páté svobody, která umožní volný oběh obsahu a vědomostí;
20. bere na vědomí novou politiku v oblasti internetu „Internet Policy 3.0“, již dne 24. února 2010 vyhlásila vláda USA;
21. zdůrazňuje, že EU by měla řešit tyto tři zásadní otázky veřejné politiky:
i) ochrana internetové infrastruktury s cílem zabezpečit otevřenost, dostupnost, spolehlivost a odolnost vůči útokům,
ii) závislost Evropy na rozhodnutích dominantních trhů a související rizika pro veřejnou bezpečnost,
iii) ochrana údajů a soukromí, především ve vztahu k zavádění účinných mezinárodních mechanismů pro řešení sporů; vyzývá Komisi, aby předložila návrh na přizpůsobení směrnice o ochraně údajů současnému digitálnímu prostředí;
22. žádá členské státy, aby ve spolupráci s Komisí zajistily ochranu internetové infrastruktury formou harmonizovaného přístupu EU k hrozbám a incidentům a dokončením zřízení vnitrostátních týmů pro naléhavé situace a mechanismů pro vzájemnou spolupráci těchto týmů;
23. vyzývá Komisi a členské státy, aby zvýšily své úsilí o dosažení lepší bezpečnosti kybernetického prostoru v EU a odpovídající účasti na mezinárodní spolupráci v těchto otázkách, a zdůrazňuje, že je nutné uplatňovat mnohostranný přístup s cílem zajistit lepší porozumění a informovanost o jurisdikci v případě počítačové trestné činnosti a o „cloud computingu“, a to na základě jednotné úrovně a stanovením jasných povinností a odpovědností každé zúčastněné strany;
24. zdůrazňuje význam bezpečnosti elektronických služeb, zejména elektronických podpisů, a nutnost vytvořit infrastrukturu soukromých podpisových klíčů na celoevropské úrovni a vyzývá Komisi, aby zřídila portál evropských evidenčních orgánů s cílem zajistit přeshraniční interoperabilitu elektronických podpisů a zvýšit bezpečnost transakcí prováděných po internetu;
25. vyzývá Komisi, aby poskytla jasné pokyny členským státům, které dosud neratifikovaly a neprovedly Úmluvu Rady Evropy o počítačové trestné činnosti, s cílem zapojit všechny členské státy do společného úsilí v boji proti počítačové trestné činnosti a nevyžádané elektronické poště, zvýšit důvěru uživatelů a zabezpečit kybernetický prostor Evropské unie proti všem druhům trestných činů a přestupků; naléhavě žádá všechny členské státy, aby ratifikovaly a provedly Úmluvu Rady Evropy o počítačové trestné činnosti;
26. vyzývá všechny členské státy, aby ratifikovaly a provedly Úmluvu Rady Evropy o předcházení terorismu, což by umožnilo vytvořit základ mezinárodní spolupráce v boji proti využívání internetu k páchání teroristických činů ve formě rozsáhlých útoků na počítačové systémy a jejich prostřednictvím, které ohrožují národní bezpečnost, veřejnou bezpečnost a hospodářskou prosperitu;
27. navíc doporučuje, aby Komise a členské státy usilovaly o větší bezpečnost a stabilitu internetu prostřednictvím opatření zaměřených na zvyšování rozmanitosti sítě a systémů za využití právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, norem EU a politiky v oblasti zadávání veřejných zakázek a dále:
i) podporou činnosti sdružení ICANN v oblasti bezpečnosti a stability systému doménových jmen, a
ii) podporou činnosti v rámci mezinárodních fór, jako je Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, Organizace spojených národů a Rada Evropy, a v oblasti zlepšování právních rámců a vnitrostátní koordinace;
28. zdůrazňuje, že úspěch sociálních sítí spojený s technickými možnostmi internetu (paměťová kapacita a zpracování informací) s sebou přináší zejména problém uchování údajů a využívání těchto archivovaných údajů; v této souvislosti vyjadřuje politování nad tím, že prozatím neexistuje na internetu žádné „právo na zapomnění“;
29. zdůrazňuje potřebu nalézt vhodnou rovnováhu mezi ochranou soukromí uživatelů a zaznamenáváním osobních údajů;
30. vyjadřuje politování nad tím, že vzrůstající používání internetových sítí není provázeno pravidly, jež by uživatelům umožňovala spravovat osobní údaje, které těmto sítím svěřují;
31. domnívá se, že transparentní a odpovědné řízení internetu může být významnou součástí dohledu nad tím, jakým způsobem vyhledávače na celém světě nakládají s informacemi;
32. žádá Komisi, aby předložila návrh na rozšíření působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 864/2007 ze dne 11. července 2007 o právu rozhodném pro mimosmluvní závazkové vztahy (Řím II)
Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 40. tak, aby se vztahovalo i na porušení práv na ochranu údajů a soukromí, a žádá Radu, aby dala souhlas k vyjednávání s cílem uzavřít mezinárodní smlouvu, která fyzickým osobám z EU umožní účinnou nápravu v případě porušení těchto práv na základě právních předpisů EU na ochranu údajů a soukromí;
33. podporuje propagaci zásady „soukromí coby aspekt návrhu“, podle níž by měly být co možná nejdříve zavedeny požadavky na ochranu soukromí a údajů v souvislosti s novým technickým rozvojem, jež by pro občany zajišťovaly bezpečné a uživatelsky příjemné prostředí;
34. poukazuje na to, že osvědčování bezpečnosti internetových stránek se stává nutností pro zvýšení důvěry spotřebitelů k používání on-line informací a služeb;
35. zdůrazňuje, že orgány, instituce a členské státy EU by měly koordinovat svůj přístup k řízení internetu v různých mezinárodních orgánech, které se jím zabývají, jako je ICANN a jeho poradní orgány, včetně Vládního poradního výboru (GAC);
36. vyzdvihuje úlohu Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací (ENISA) při vytváření jednotného evropského informačního prostoru; konstatuje, že ENISA může hrát významnou úlohu, zejména v souvislosti s předcházením problémům s bezpečností sítě a informací, jejich řešením a s následnými opatřeními, a vítá připravovaný návrh Komise na modernizaci této agentury;
37. zdůrazňuje nutnost zvyšovat dále efektivitu agentury ENISA v těchto oblastech:
- stanovení priorit výzkumu na evropské úrovni, pokud jde o odolnost sítí a bezpečnost sítí a informací, a informování potenciálních výzkumných institucí o potřebách průmyslu;
- upozorňování orgánů, které přijímají rozhodnutí, na nové technologie v oblastech souvisejících s bezpečností;
- vytváření fór za účelem výměny informací a poskytování podpory členským státům;
38. zdůrazňuje, že podpora poskytovaná agenturou ENISA je zaměřena na členské státy se zvláštními potřebami, a doporučuje, aby ENISA pokračovala ve vytváření fór pro sdílení informací mezi členskými státy a třetími zeměmi;
39. domnívá se, že Komise má ústřední úlohu v iniciování a koordinaci veškerých aspektů souvisejících s vnitřní organizací EU s cílem zajistit koherentní přístup EU, včetně přístupu k IGF;
40. navrhuje, aby Komise vybudovala kapacitu pro skutečné zastoupení evropské občanské společnosti v mezinárodních fórech pro řízení internetu a v organizacích nebo konsorciích pro internetové normy;
41. požaduje, aby Komise usnadnila přijetí soudržného a komplexního přístupu EU v rámci IGF a dalších důležitých akcí souvisejících s řízením internetu tím, že vždy s dostatečným předstihem předloží návrh stanoviska EU k projednání Evropskému parlamentu a Radě;
42. podporuje pokračování a rozvoj modelu IGF na globální, regionální – včetně platformy EuroDIG – a vnitrostátní úrovni zachováním jeho hlavních charakteristik jako nezávazného postupu se zapojením mnoha zainteresovaných stran, přičemž bude i nadále otevřeným místem pro dialog a výměnu osvědčených postupů mezi vládami, občanskou společností a soukromým sektorem a novou formou participativní demokracie;
43. vzhledem ke specifické povaze asijského trhu zdůrazňuje, že je důležité přizvat k jednání o řízení internetu příslušné aktéry z Asie;
44. zdůrazňuje, že je rovněž potřeba do procesu vytváření modelu řízení zapojit i spotřebitele a klást přitom důraz na spolupráci mezi univerzitami a podniky na místní, regionální a vnitrostátní úrovni;
45. doporučuje následující zlepšení týkající se IGF:
i) širší účast rozvojových zemí a pozornost věnovaná financování jejich účasti,
ii) větší zviditelnění v médiích,
iii) efektivnější organizace schůzek, např. snížením počtu paralelních schůzek či zavedením stabilní platformy, která umožní globální účast a větší mnohojazyčnost,
iv) lepší koordinace a spolupráce mezi globálními, regionálními a vnitrostátními fóry pro správu internetu,
v) hlubší spolupráce mezi Evropským parlamentem a vnitrostátními parlamenty pomocí všech dostupných technologických prostředků, jako jsou videokonference a meziparlamentní výměna informací v rámci EU (IPEX);
46. podporuje práci Komise a španělského a belgického předsednictví v souvislosti se schůzkou IGF, která se uskuteční v září 2010 ve Vilniusu, a vyzývá k větší účasti Evropského parlamentu;
47. obecně podporuje kladné stanovisko Komise k současnému modelu řízení ICANN založenému na vedoucím postavení soukromého sektoru;
48. uznává, že se sdružení ICANN podařilo zabezpečit stabilitu systému doménových jmen;
49. podporuje pokračování procesu, který nedávno zahájilo sdružení ICANN, přidělovat doménová jména v jiných písmech než v latince;
50. žádá vytvoření nové obecné domény nejvyššího řádu pro kulturní organizace, publikační příležitosti, sdělovací prostředky a umělce, např. „culture“ nebo „.art“;
51. vyzývá k větší odpovědnosti soukromých společností, které registrují a přidělují názvy domén, čímž vykonávají službu, na níž se společnost stala do značné míry závislou; domnívá se, že je v tomto ohledu třeba stanovit společná kritéria, která umožní zlepšit transparentnost a přimět tyto společnosti k tomu, aby plnily své narůstající povinnosti;
52. vyzývá konsorcium EURid spravující doménu .eu, aby vedlo důkladnou kampaň ve sdělovacích prostředcích a na internetu s cílem podpořit doménu .eu ve všech členských státech, a usnadnit tak rozvoj evropského on-line prostředí založeného na hodnotách, rysech a politikách Evropské unie;
53. zdůrazňuje význam GAC v procesu tvorby politiky v rámci ICANN a doporučuje, aby se efektivita GAC zvýšila mimo jiné zřízením sekretariátu, který bude mít odpovídající podpůrné kapacity; domnívá se, že je důležité, aby se do činnosti tohoto výboru aktivně zapojil každý členský stát EU;
54. zastává názor, že zlepšení by se v ICANN měla provést prostřednictvím:
i) zavedení alternativního, externího mechanismu řešení sporů, který umožní zainteresovaným stranám efektivně, neutrálně, včas a za rozumnou cenu přezkoumávat rozhodnutí ICANN, přičemž se posoudí účinnost stávajících mechanismů pro řešení sporů (nezávislý revizní panel a veřejný ochránce práv ICANN),
ii) postupného zavedení systému financování z různých zdrojů a stanovení maximální výše prostředků od jedné osoby či z jednoho sektoru s cílem zabránit nadměrnému ovlivňování činnosti ICANN ze strany jakéhokoli subjektu nebo skupiny subjektů,
iii) vhodného zastoupení všech zainteresovaných stran v ICANN,
iv) zajištění toho, aby představenstvo a vrcholové vedení ICANN zastupovaly širokou škálu zájmů a regionů;
v) využití přiměřené části jeho rezervního fondu s cílem podpořit účast občanské společnosti (zejména z rozvojových zemí) na fórech pro řízení internetu;
55. podporuje stanovisko Komise, že ujednání o IANA by měla zahrnovat mechanismy pro multilaterální odpovědnost, a potvrzuje, že v budoucnu by žádná jednotlivá vláda neměla mít v IANA dominantní vliv, jeho funkce by se naopak měla postupně internacionalizovat a konečným výsledkem by měl být multilaterální dohled;
56. domnívá se, že „potvrzení závazků“ z roku 2009 by mohlo představovat rozhodný základ pro další rozvoj ICANN, a zároveň zdůrazňuje, že:
i) EU by, zejména prostřednictvím Komise, měla hrát aktivní roli v jeho provádění, mimo jiné formou kontrolních panelů a zajištěním toho, aby členové těchto panelů byli nezávislí, nehrozil u nich střet zájmů a zastupovali různé regiony,
ii) po veřejném připomínkovém řízení by sdružení ICANN mělo provést doporučení kontrolních panelů a uvést důvody v případě, že tak neučiní;
57. žádá Komisi, aby Evropskému parlamentu a Radě předkládala výroční zprávy o událostech v oblasti řízení internetu za uplynulý rok, přičemž první taková zpráva by měla být předložena do března roku 2011;
58. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Stanovisko Komise uvedené v jejím sdělení z června 2009 lze shrnout takto:
a) jasná preference toho, co je jasně popsáno jako „vedoucí postavení soukromého sektoru“;
b) obavy související s nedostatečnou reprezentativností struktury ICANN;
c) zjevné obavy, že mezinárodní komunita, včetně EU, má malou kontrolu nad řízením ICANN.
Komise navrhuje vnitřní reformu ICANN („Internetového sdružení pro přidělování jmen a čísel“), která by vedla na k „plné odpovědnosti a transparentnosti“ na jedné straně a na druhou stranu uvádí, že „současná pravidla jednostranného dohledu nad ICANN a IANA musí být nahrazena jiným mechanismem, který zajistí mnohostrannou odpovědnost ICANN“.
Stojí za to v krátkosti připomenout, že ICANN je nezisková organizace, která se řídí kalifornským právem, což způsobuje neustálé právní problémy. ICANN internet definuje jako „mezinárodní síť sítí, kterou nevlastní jeden národ, osoba, nebo organizace“ a nezavazuje se tedy sloužit globálním veřejným zájmům bez ohledu na hranice mezi vládami.
Je nevyhnutelné, že u takto neobvyklé entity, která řídí nový a komplexní svět, budou vznikat neshody mezi zúčastněními stranami, které jsou v tomto případě rozšířené po celé dotčené globální komunitě. Názory na ICANN a jeho roli pokrývají obě strany argumentu: jsou tu jeho zastánci i odpůrci. Mezi odpůrci se vyskytují názory, které tvrdí, že povinnosti ICANN by měly přejít na mezinárodní organizaci, která bude vytvořena buď za tímto jediným účelem, anebo vznikne pod záštitou OSN. Tento návrh je opodstatněný, zejména při tom pohledu, že „systém názvů domén“ je „veřejným statkem“ – koncept známý z mezinárodního práva, podle něhož zdroj není předmětem národní suverenity a využívá jej mezinárodní společenství, které na něm má výjimečnou míru zájmu.
Na ženevském a tuniském světovém summitu o informační společnosti (WSIS, 2003 a 2005) byly zdůrazňována potřeba nalézt mezinárodní organizaci, která bude řídit domény a bude neutrálnější než ICANN a byl rovněž přednesen nápad naprosté privatizace ICANN. Bylo rozhodnuto, že bude založena pracovní skupina WSIS (Working Group on Internet Governance – pracovní skupina pro řízení internetu). Ve své závěrečné zprávě, která předkládala čtyři návrhy, tato pracovní skupina zdůraznila, že udělit pravomoc nad kyberprostorem pouze jediné zemi by nebylo vhodným řešením. Kromě těchto prohlášení vlády nedosáhly žádné konsensuální dohody o nahrazení stávajícího systému. Úvahy pokračovaly v rámci „Fóra pro správu internetu“ založeného WSIS, které se osvědčilo jako výborné centrum pro diskuse a debaty. Během poslední schůzky fóra, konané v Sharm el-Sheikhu v Egyptě, bylo rozhodnuto o prodloužení mandátu fóra a stejně jako na předchozích schůzkách byla také zdůrazňována potřeba nalézt řešení ohledně stávající dominance USA v řízení ICANN.
S ohledem na výše uvedené a na stávající pozici mezinárodního společenství k ICANN vyplývá, že by bylo vhodné zachovat americkou organizaci – jak se o to zasazuje Komise – zejména proto, že po dobu své existence své povinnosti plnila efektivně a uspokojivě.
Je však jasné, že je nutné provést některé relevantní reformy a změny v ICANN. Pokud totiž souhlasíme s tím, že kyberprostor je oblast svobody, inovace, flexibility a adaptibility, nemůžeme zároveň očekávat, že jeho centrální organizační orgán, ICANN, bude rigidní a nepružný. Pokud je svět internetu dynamický, tato dynamika se musí vztahovat i na ICANN.
Reforma je tedy nezbytná, má-li ICANN nadále řídit správu internetu. Reforma, jak ji již mnoho let navrhují instituce EU, by zajistila, že vliv na rozhodování a strukturu bude mít celé mezinárodní společenství. Byla by tedy posílena mezinárodní spolupráce a legitimita v jedné sféře vládnutí ve světě, která má zvlášť velký význam pro lidstvo jako takové.
V řízení internetu existuje mnoho výzev. Jednou z nich je riziko fragmentace globální sítě – vznik vnitrostátních sítí, což je nebezpečí hrozící z Číny a Íránu – pokud se stávající systém řízení nebude dále rozvíjet a nezmění se.
II
Zpravodaj proto navrhuje, aby Parlament zdůraznil následující:
1. Internet je „globálním veřejným statkem“; jednostranné řízení a kontrola tohoto veřejného statku jednou vládou je široce a oprávněně kritizována.
2. Evropská unie musí vytvořit strategii, která bude odrážet konsensuální pohled na základní aspekty řízení internetu a bude jasně obhajována na mezinárodních fórech a v bilaterálních vztazích s USA.
3. Podpora pro stanovisko Komise schvalující stávající model řízení založený na vedoucím postavení soukromého sektoru. Tato podpora musí být podmíněna kroky, které napraví kritiku některých aspektů struktury a fungování ICANN.
4. Ve vztahu k ICANN:
a) kontrola a zodpovědnost: přijetí „Potvrzení závazků“ mezi ICANN a vládou USA v listopadu 2009 představuje krok směrem k dvěma principům, jež jsou pro EU zásadní: internacionalizace a uznání „veřejného zájmu“ na internetu. Nová dohoda zavádí „revizní panely“, které fungují jako kontrolní mechanismy základních aspektů řízení sítě, například transparentnosti a zodpovědnosti, stability a bezpečnosti sítě, soutěže a ochrany spotřebitelů. I když je dohoda ambiciózní a slibná, zůstává otázkou, jak bude prováděna. Instituce EU musejí hrát aktivní roli při provádění a tvorbě nové smlouvy, sledovat složení kontrolních panelů, aby byla zajištěna nezávislost jejich členů, to, že budou pocházet z různých částí světa i to, že u nich neexistuje žádný střet zájmů. To je zásadní, pokud má být nový orgán považován za legitimní, nezávislý a objektivní v očích mezinárodní komunity. Je také nutné rozhodnout o místě EU v kontrolním panelu, nejlépe o jednom místě pro Komisi. Podobně musí mít dostatečný počet míst v panelech také Vládní poradní výbor (GAC). Pokud jde o doporučení panelů, ta musí provádět představenstvo ICANN, a pokud tak neučiní, musí uvést důvody. Je nutné zavést odvolací mechanismus pro tyto případy, jímž může být mezinárodní rozhodčí řízení.
b) Demokratická účast na činnosti ICANN: v ICANN musí být zastoupeny všechny zainteresované strany ve světě internetu (vlády, sdružení, podniky, uživatelé, apod.). Zvláštní význam v tomto ohledu má GAC, neboť právě jeho prostřednictvím mohou vlády „kontrolovat“ přijímání vnitřních pravidel ICANN. Je nutné tedy rozhodnout o členství v tomto výboru. Jde však o kontroverzní otázku, neboť účast nedemokratických zemí, jejichž hodnoty se podstatně liší od evropských, může znamenat riziko pro evropské acquis. Podobně je nutno zvážit proces rozhodování GAC, čistě poradní povahu jeho doporučení a mechanismy pro řešení konfliktů v případě neshody mezi GAC a představenstvem.
A konečně, v týmu vrcholového vedení ICANN je zastoupena celá řada národů a tak to musí zůstat i nadále.
c) Financování: velká část prostředků ICANN dnes pochází od přispěvatelů z USA a z poplatků za názvy domén a z registru gTLD. Bylo by žádoucí otevřít financování z dalších zdrojů s cílem diverzifikovat zdroje a zabránit nežádoucímu dominantnímu postavení.
5. Fórum pro správu internetu (IGF) se ukázalo být úspěšným. Jeho otevřená povaha, flexibilita, vysoká míra účasti různých sektorů, vytvoření „rodiny“ správy (Eurodig, národní fóra, regionální fóra) představují jedinečný model (o otázkách se diskutuje a debatuje bez jakýchkoliv omezení), který je relevantní a velmi vhodný pro sféru, jakou je internet. Parlament velmi podporuje jeho pokračování.
Zlepšení jsou třeba především v následujících oblastech:
– zapojení rozvojových zemí a konkrétně financování jejich účasti,
– viditelnost v médiích,
– interní řízení výročních zasedání IGF (snížení počtu současně konaných schůzí, zavedení stabilní platformy, která umožní globální účast a větší mnohojazyčnost),
– koordinace s národními a regionálními fóry, která již představují „rodinu“ pro diskuse o správě internetu,
– parlamentní spolupráce mezi EP a vnitrostátními parlamenty musí být hlubší.
Pokud jde o schůzku konanou ve Vilniusu koncem roku 2010, musí Parlament podpořit práci Komise a španělského a belgického předsednictví.
6. S ohledem na to, že se v nadcházejících letech budou nadále po celém světě objevovat problémy související s internetem, je důležité, aby instituce EU nadále pracovaly – jak již na mnoha frontách činí – na všech otázkách, jež by mohly mít dopad na hodnoty Evropy a na odkaz základních práv, s cílem zajistit, že tato budou přijímána při globální správě internetu. Je proto nutné dosáhnout pokroku v následujících oblastech:
– zajištění pluralistického a nediskriminačního přístupu k Internetu,
– obhajoba evropského pohledu na neutralitu internetu,
– aspekty související s bezpečností tváří v tvář hrozbám nebo útokům,
– ochrana práva občanů na soukromí a řešení otázky, kdo má pravomoc a které právo je rozhodné v rozhodování o tom, kde budou případy projednávány (vzhledem k tomu, že dohoda Řím II výslovně vylučuje nesmluvní konflikty související s právem na soukromí),
– ochrana práv k duševnímu vlastnictví a záruky ohledně přístupu ke kultuře uživatele,
– záruka volné soutěže,
– boj proti trestné činnosti, zejména ochrana práv nezletilých.
Zde je nutné podpořit iniciativu španělského předsednictví při vypracování Evropské charty uživatelských práv v informační společnosti a návrh předsednictví, aby byla uznána pátá základní svoboda EU, a to právo na přístup k internetu.
7. Ve vztahu k organizaci a vnitřnímu fungování EU samotné je nutné, aby instituce EU pokročily v koordinaci svých vztahů s ICANN, neboť ty nejsou vždy racionální. Je nutné, aby byly vyjasněny role Rady a Komise a přirozeně také role přidělená Parlamentu. To lze říci také o vztazích, které je nutné navázat mezi institucemi EU a členskými státy, jak v rámci GAC, tak v rámci Skupiny na vysoké úrovni pro správu internetu zřízené EU.
8. A konečně by mělo být poukázáno na to, že řízení internetu představuje další příležitost pro EU z hlediska její přítomnosti na mezinárodní scéně při jednohlasném obhajování svých vizí a hodnot.
12. 4. 2010
STANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Řízení internetu: další kroky
( 2009/2229(INI) )
Zpravodajka:
Catherine Stihler
NÁVRHY
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. uznává, že intenzivnější využívání internetu ze strany občanů, spotřebitelů, podniků a orgánů značí, že tento nástroj komunikace se stává jedním ze základních faktorů, pokud jde o dokončení vnitřního trhu v rámci EU; v této souvislosti zdůrazňuje potřebu náležité ochrany spotřebitelů a držitelů práv duševního vlastnictví na internetu; zdůrazňuje rovněž, že musí být zaručena občanská práva a svobody uživatelů internetu;
2. uznává význam internetu coby zdroje informací o právech spotřebitelů a prostředku k jejich podpoře;
3. vyzývá k zachování stability internetu s ohledem na úlohu soukromého sektoru jako zásadního nástroje pro hospodářskou a společenskou činnost, včetně online obchodování, výměny (důvěrných) informací a finančních transakcí; vyzývá v této souvislosti Komisi, aby vytvořila formálně schválené koordinační struktury s cílem zabezpečit příslušné veřejné zájmy;
4. vyzývá k větší odpovědnosti soukromých společností, které registrují a přidělují názvy domén, čímž vykonávají službu, na níž se společnost stala do značné míry závislou; domnívá se, že je v tomto ohledu třeba stanovit společná kritéria, která umožní zlepšit transparentnost a přimět tyto společnosti k tomu, aby plnily své narůstající povinnosti;
5. vyzývá Komisi, aby každoročně předkládala Parlamentu zprávu o řízení internetu a práci revizních skupin sdružení ICANN, na niž bude navazovat diskuse; vítá skutečnost, že existuje Fórum pro správu internetu; zdůrazňuje význam, který má účast zástupců Evropského parlamentu a Komise a zástupců sdružení uživatelů internetu na červnovém mezinárodním setkání sdružení ICANN;
6. vybízí sdružení ICANN, aby národním vládám umožnilo větší zapojení do řízení internetu; domnívá se, že představenstvo sdružení ICANN by mělo řádně odůvodnit své postoje, liší-li se od doporučení Vládního poradního výboru;
7. vyzývá ke spojenému úsilí v boji proti počítačové kriminalitě, zejména s cílem zvýšit ochranu osobních údajů a nezletilých osob, aniž by přitom byla narušena otevřená povaha internetu;
8. vyzývá k tomu, aby byl zajištěn snazší přístup k internetu a jeho rozvoj v novějších členských státech, zejména ve venkovských oblastech, a v rozvojových zemích pomocí programů financovaných Evropskou unií; dále vyzývá k tomu, aby tyto země měly větší vliv na utváření politiky řízení internetu;
9. zdůrazňuje, že řízení internetu by mělo umožnit elektronický obchod a přeshraniční transakce prostřednictvím decentralizace samoregulačních úloh, zejména při stanovení vstupních podmínek pro nové účastníky na trhu;
10. domnívá se, že veškerá budoucí pravidla řízení by měla zohledňovat veřejné zájmy společnosti jako celku a neměla by se omezovat na komerční nebo regionální zájmy; domnívá se, že v tomto smyslu je třeba zdokonalit veřejně politický rámec;
11. podporuje sdělení Komise, jež poukazuje na to, že zásady transparentnosti, mnohostrannosti a odpovědnosti jsou důležité pro fungování subjektů sdružení ICANN;
12 lituje skutečnosti, že sdělení Komise nepovažuje ochranu práv duševního vlastnictví, a zejména boj proti padělání a pirátství, za jednu ze zásad řízení internetu;
13. vítá skutečnost, že sdělení Komise s ohledem na mezinárodní souvislosti výslovně upozorňuje na to, že dodržování lidských práv, zejména svobody projevu, patří mezi stěžejní zásady řízení internetu.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
8.4.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
30
0
6
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Toine Manders, Hans-Peter Mayer, Tiziano Motti, Gianni Pittella, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Laurence J.A.J. Stassen, Catherine Stihler, Eva-Britt Svensson, Róża Gräfin Von Thun Und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Barbara Weiler
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Regina Bastos, Constance Le Grip, Rareş-Lucian Niculescu, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Kerstin Westphal
23. 2. 2010
STANOVISKO Výboru pro kulturu a vzdělávání
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Řízení internetu: další kroky
( 2009/2229(INI) )
Navrhovatel:
Ivo Belet
NÁVRHY
Výbor pro kulturu a vzdělávání vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. uznává, že internet má zásadní význam pro to, aby mohla v praktickém životě fungovat svoboda projevu, kulturní rozmanitost, pluralita sdělovacích prostředků, demokratické občanství, ale i vzdělávání a přístup k informacím, a že tedy představuje jednu z hlavních hybných sil propagace demokratických hodnot ve světě ;
2. v této souvislosti se domnívá, že jakákoli omezení uvalená na výkon těchto základních práv by měla být v souladu s Evropskou úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod;
3. zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byla zachována bezpečnost, svoboda, spolehlivost a mnohojazyčnost internetu i jeho dostupnost pro všechny občany světa;
4. domnívá se, že transparentní a odpovědné řízení internetu může být významnou součástí dohledu nad tím, jakým způsobem vyhledávače na celém světě zacházejí s informacemi;
5. zdůrazňuje potřebu chránit a podporovat evropské kulturní dědictví, a to i pomocí internetu;
6. zastává názor, že internet hraje zásadní úlohu při stimulaci inovací a zmenšování digitální, sociální a kulturní propasti ve srovnání s ostatními částmi světa;
7. bere na vědomí zlepšení, která v nově potvrzených závazcích přislíbilo Ministerstvo obchodu Spojených států a Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN); je však třeba vyslovit znepokojení nad tím, že tyto závazky neposkytují úplnou mnohostrannou strukturu řízení;
8. připomíná nicméně, že internet by jako celosvětový zdroj neměl být vázán na vládu jednoho státu, a žádá proto, aby byl vytvořen nový globální model řízení internetu, jehož základem bude větší odpovědnost a vyšší transparentnost v řízení;
9. zdůrazňuje význam fóra o dozoru nad internetem jako mnohostranného fóra, v němž jsou zastoupeny všechny zúčastněné strany, jak již uvedl Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 17. ledna 2008 o druhém fóru o dozoru nad internetem, které se konalo v Riu de Janeiru ve dnech 12. až 15. listopadu 2007;
10. naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby podpořila iniciativy na organizaci efektivního Evropského fóra pro správu internetu;
11. žádá, aby byla zahájena transatlantická jednání mezi představiteli Spojených států a EU, jež by měla vést k další internacionalizaci ICANN a vytvořit model řízení, který by zaručoval volný přístup k internetu a jeho celosvětovou bezpečnost včetně ochrany osobních údajů a soukromí;
12. vyzývá Komisi, aby iniciovala konzultace, mimo jiné mezi fórem o dozoru nad internetem, Mezinárodní telekomunikační unií (ITU) a ICANN, s cílem dospět k dohodě o zabránění internetovým útokům (závody v počítačovém zbrojení);
13. vzhledem ke specifické povaze asijského trhu zdůrazňuje význam přizvání asijských účastníků k jednání o řízení internetu;
14. zdůrazňuje, že je rovněž potřeba do procesu vytváření modelu řízení zapojit i spotřebitele a klást přitom důraz na spolupráci mezi univerzitami a podniky na místní, regionální a vnitrostátní úrovni;
15. vítá rozhodnutí ICANN otevřít systém doménových jmen i pro nelatinské znaky;
16. naléhavě požaduje, aby byla přijata opatření na podporu vzdělávání ve využívání zdrojů nabízených internetem a výběru kritérií pro využívání těchto zdrojů;
17. zdůrazňuje význam iniciativ a opatření na ochranu mladistvých osob využívajících internet, jako např. program bezpečnějšího internetu (Safer Internet); dále se domnívá, že je důležité zajistit, aby rodiče a učitelé měli dostatečné znalosti pro to, aby mohli mladistvým pomáhat bezpečně užívat internet;
18. žádá více iniciativ, které by u dětí posílily bezpečné poznávání internetu, celosvětově šířily osvědčené postupy a prohloubily mezinárodní spolupráci v boji proti škodlivému či nezákonnému obsahu šířenému online, zejména s ohledem na sexuální zneužívání dětí na internetu;
19. vítá skutečnost, že Komise chápe význam překlenutí digitální propasti a otázek vývoje, které jsou součástí řízení internetu; je však třeba se zaměřit na mnoho starších občanů ve vyspělých i rozvojových zemích, kteří se často cítí v novém „online“ světě opuštěni; internet může být účinným nástrojem sociálního začlenění a naše starší spoluobčany je třeba do společnosti začlenit;
20. žádá vytvoření nové obecné domény nejvyššího řádu pro kulturní organizace, publikační příležitosti, sdělovací prostředky a umělce, např. „.culture“ nebo „.art“;
21. vybízí k úzké spolupráci v otázkách souvisejících s internetem mezi EU a fórem o dozoru nad internetem;
22. zdůrazňuje potřebu nalézt vhodnou rovnováhu mezi ochranou soukromí uživatelů a zaznamenáváním osobních údajů.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
22.2.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
30
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Badia i Cutchet, Malika Benarab-Attou, Piotr Borys, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Cătălin Sorin Ivan, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Pál Schmitt, Marco Scurria, Timo Soini, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Sabine Verheyen, Milan Zver
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Ivo Belet, Nessa Childers, Nadja Hirsch, Seán Kelly, Catherine Soullie, Rui Tavares
30. 4. 2010
STANOVISKO Výboru pro právní záležitosti
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Řízení internetu: další kroky
( 2009/2229(INI) )
Navrhovatelka: Cecilia Wikström
NÁVRHY
Výbor pro zahraniční věci vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
A. vzhledem k tomu, že řízení internetu má významný dopad na veřejnou politiku, neboť změnil životy i pracovní prostředí milionů Evropanů,
B. vzhledem k tomu, že se internet stal kritickým zdrojem a jakékoli vážné přerušení jeho provozu může mít zásadní následky pro společnost a hospodářství,
C. vzhledem k tomu, že při správě internetu až dosud převládala pozitivní řídící úloha soukromého sektoru, ale že je třeba při stanovení globální strategie rovněž posílit úlohu veřejných aktérů,
1. podporuje vedoucí úlohu soukromého sektoru v rozvoji internetu a zdůrazňuje, že vlády by neměly zasahovat do rozhodnutí týkajících se každodenní správy internetu;
2. zdůrazňuje nicméně důležitou úlohu a odpovědnost vlád za vypracování a sledování účinných politik obecného zájmu a ochrany veřejného zájmu;
3. zdůrazňuje důležitost internetu jako veřejné služby; potvrzuje, že je nezbytné zajistit volný přístup k internetu a překonat jev „digitálního rozdělení“; uznává, že otevřená a interoperabilní architektura internetu je do velké míry výsledkem rozhodnutí o řízení, jež učinili inženýři a vědci, a nikoliv politici a úředníci;
4. uznává, že se sdružení ICANN
Internetové sdružení pro přidělování jmen a čísel. podařilo zabezpečit stabilitu systému doménových jmen;
5. domnívá se, že by Komise měla usilovat o zajištění větší transparentnosti činnosti sdružení ICANN a jeho odpovědnosti vůči celosvětovému internetovému společenství, a nikoliv pouze vládě Spojených států amerických;
6. vyzývá všechny strany, jež se diskuse o odpovědnosti sdružení ICANN účastní, aby zajistily, že změny nijak neohrozí klíčové zásady řízení internetu, jak je stanovila Komise
KOM(2009) 277, s. 5. , a to zejména pokud jde o účast států, jež tyto zásady nedodržují;
7. vítá nedávný vývoj, jenž umožňuje ve jménech domén používat jiné písmo než latinku, jako významný krok směrem k mnohojazyčnému internetu zahrnujícímu celý svět;
8. zdůrazňuje, že vznik a přibývání různých druhů nosičů digitálního obsahu nesmí ohrožovat výkon autorských práv a že musí být nadále chráněny některé základní svobody, jako je svoboda projevu, ochrana údajů a soukromí, ani nesmí být ohrožen boj proti podněcování k rasismu, diskriminaci a xenofobii; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby právo EU zajišťovalo rovnováhu mezi ochranou autorských práv a ochranou lidských práv a základních svobod;
9. vyjadřuje politování nad tím, že vzrůstající používání internetových sítí není doprovázeno pravidly, jež by uživatelům umožňovala spravovat osobní údaje, které těmto sítím svěřují;
10. zdůrazňuje, že úspěch sociálních sítí spojený s technickými možnostmi internetu (paměťová kapacita a zpracování informací) s sebou přináší zejména problém uchování údajů a využívání těchto archivovaných údajů; v této souvislosti vyjadřuje politování nad tím, že prozatím neexistuje na internetu žádné „právo na zapomnění“;
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
28.4.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
22
1
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Daniel Hannan, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Kay Swinburne, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Eva Lichtenberger, József Szájer
31. 5. 2010
STANOVISKO Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
pro Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku
Řízení internetu: další kroky
( 2009/2229(INI) )
Navrhovatel:
Stavros Lambrinidis
NÁVRHY
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci vyzývá Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. znovu připomíná, že internet se stal nepostradatelným nástrojem na podporu demokratických iniciativ, politické diskuse, digitální gramotnosti a šíření poznatků; znovu opakuje, že přístup k internetu je základním právem, které jednak závisí na fungování řady zásadních základních práv, k nimž mimo jiné patří respektování soukromého života, ochrana osobních údajů, svoboda projevu, slova a sdružování, svoboda tisku, politického vyjadřování a účasti, zákaz diskriminace, vzdělávání a kulturní a jazyková rozmanitost, a na druhé straně tato práva i zaručuje; zdůrazňuje, že orgány a zúčastněné strany na všech úrovních proto mají obecnou povinnost napomáhat zajišťování toho, aby všichni mohli uplatňovat své právo na účast v rámci informační společnosti, a to se zvláštním zaměřením na starší osoby, jež při seznamování se s novými technologiemi čelí většímu množství obtíží, a zároveň bojovat proti dvěma problémům elektronického věku – internetové negramotnosti a vyloučení z demokratické účasti;
2. zdůrazňuje zejména nutnost posílit rozvoj přístupů „zezdola nahoru“ a „e-demokracie“ a zároveň zajistit ustanovení důležitých bezpečnostních opatření zaměřených proti novým formám dohledu, kontroly a cenzury ze strany veřejných či soukromých aktérů, tak aby svobodný přístup k internetu a ochrana soukromí byly realitou a nikoli pouze iluzí;
3. podporuje propagaci zásady „soukromí coby aspekt návrhu“, podle níž by měly být co možná nejdříve zavedeny požadavky na ochranu soukromí a údajů v souvislosti s novým technickým rozvojem, jež by zajišťovaly uživatelsky příjemné prostředí pro občany; podporuje začlenění základních zásad „internetové listiny práv“ do procesu výzkumu a rozvoje v rámci dalších kroků v oblasti řízení internetu; v tomto ohledu požaduje doplňující informace týkající iniciativy španělského předsednictví na podporu „kodexu digitálních práv elektronických komunikací a on-line služeb“;
4. zdůrazňuje, že je nutné zvažovat a rozvíjet ucelenou strategii zaměřenou na posílení počítačové bezpečnosti a na boj proti počítačové kriminalitě se zvláštním důrazem na právní pravomoc v oblasti přeshraniční počítačové kriminality týkající se „cloud computing“ (poskytování jednotlivých programů přes internet za úhradu); žádá, aby byla zvláštní pozornost věnována bezpečnosti a ochraně údajů online, jakož i jejich využívání poskytovateli služeb v oblasti „cloud computing“;
5. bere též v úvahu zvláštně nutnost chránit ohrožené osoby, a to zejména nezletilé osoby, prostřednictvím společné činnosti zainteresovaných subjektů z veřejného i soukromého sektoru; znovu připomíná, že pokud jde o boj s počítačovou kriminalitou a dětskou pornografií, měl by být nezákonný obsah, namísto blokování webových stránek, smazán přímo ze zdroje;
6. je toho názoru, že je třeba zabývat se otázkou transparentnosti a odpovědnosti Internetového sdružení pro přidělování jmen a čísel (ICANN), a zejména jeho reformou a mnohostrannou odpovědností; domnívá se, že transparentnost, respektování soukromí a prostředí důvěry mezi subjekty na internetu jsou nezbytnými prvky pro vybudování udržitelné bezpečné vize pro internet;
7. zdůrazňuje význam založení evropského fóra o dozoru nad internetem (IGF) za účasti všech příslušných aktérů EU, které by vyhodnotilo zkušenosti získané v rámci vnitrostátních fór, sloužilo jako regionální pól a účinněji prosazovalo evropské otázky, názory a obavy na nadcházejících mezinárodních fórech o dozoru nad internetem, tak aby EU mohla při jednáních vystupovat jednotně;
8. vítá rozdílnost účastníků na fórech o dozoru nad internetem (IGF), jež se konají od roku 2006, a to z hlediska zastoupení zeměpisných oblastí i všech zúčastněných stran; znovu opakuje svůj názor, že multilaterální, demokratické a transparentní zapojení všech zúčastněných stran do řízení internetu je klíčem k zajištění inkluzivního a uceleného přístupu v této oblasti.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
31.5.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
38
1
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Philipp Albrecht, Sonia Alfano, Rita Borsellino, Simon Busuttil, Philip Claeys, Carlos Coelho, Cornelis de Jong, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Tanja Fajon, Kinga Gál, Kinga Göncz, Nathalie Griesbeck, Sylvie Guillaume, Anna Hedh, Salvatore Iacolino, Sophia in ‘t Veld, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Monica Luisa Macovei, Véronique Mathieu, Louis Michel, Antigoni Papadopoulou, Georgios Papanikolaou, Birgit Sippel, Wim van de Camp, Axel Voss, Renate Weber, Tatjana Ždanoka
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Alexander Alvaro, Elena Oana Antonescu, Edit Bauer, Andrew Henry William Brons, Michael Cashman, Anna Maria Corazza Bildt, Ioan Enciu, Franziska Keller, Krisztina Morvai, Mariya Nedelcheva, Raül Romeva i Rueda, Cecilia Wikström
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
1.6.2010
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
43
4
2
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Lena Ek, Ioan Enciu, Gaston Franco, Adam Gierek, Robert Goebbels, Fiona Hall, Jacky Hénin, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Marisa Matias, Judith A. Merkies, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Claude Turmes, Niki Tzavela, Vladimir Urutchev, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Françoise Grossetête, Oriol Junqueras Vies, Ivailo Kalfin, Werner Langen, Ivari Padar, Vladko Todorov Panayotov, Mario Pirillo, Catherine Trautmann
Náhradník(ci) (čl. 187 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Jürgen Creutzmann, Ramona Nicole Mănescu, László Surján
