KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0008/2005
25. 1. 2005
ZPRÁVA
o akčním plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004–2010
(2004/2132(INI))
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
Zpravodajka:
Frédérique Ries
PE 545.962v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................10
POSTUP...................................................................................................................................15
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o akčním plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004–2010
( 2004/2132(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu a Hospodářskému a sociálnímu výboru o evropském akčním plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004–2010 ( KOM(2004)0416 ),
– s ohledem na své usnesení ze dne 31. března 2004 o evropské strategii v oblasti životního prostředí a zdraví
Přijaté texty , P5_TA(2004)0246 . ,
– s ohledem na akční plán Světové zdravotnické organizace vyhlášený na čtvrté celoevropské konferenci na úrovni ministrů o životním prostředí a zdraví, která se konala v Budapešti ve dnech 23.–25. června 2004,
– s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ( A6‑0008/2005 ),
A. vzhledem k tomu, že rizika pro zdraví, která způsobují různé faktory znečištění životního prostředí, jsou na prvním místě mezi obavami evropských občanů, a že by proto Evropská unie neměla oddalovat zavedení skutečné politiky zdravotní bezpečnosti v souvislosti se životním prostředím,
B. vzhledem k tomu, že životní prostředí a příroda mohou významně přispívat k veřejnému zdraví v Evropské unii,
C. vzhledem k tomu, že cílem evropského akčního plánu pro životní prostředí a zdraví navrženého Komisí mělo být provedení evropské strategie pro životní prostředí a zdraví, známé také jako SCALE – založené na vědeckých poznatcích (Science), zaměřené na děti (Children), zvyšování informovanosti (Awareness), využívající právních nástrojů (Legal instruments) za průběžného vyhodnocování (Evaluation)( KOM(2003)0338 ),
D. vzhledem k tomu, že posuzování rizika u citlivých skupin populace v souvislosti se znečištěním životního prostředí, a zejména ohrožení dětí, není věnována v tomto akčním plánu dostatečná pozornost, což je v rozporu s rozhodnutími v rámci iniciativy SCALE,
E. vzhledem k tomu, že v Evropské unii lze však příčiny téměř jedné třetiny dětských nemocí od narození až do věku 19 let spojovat s faktory životního prostředí a že více než 40 % těchto případů představují děti do 5 let,
F. vzhledem k tomu, že děti jsou zvláště ohroženy vlivy životního prostředí, které na ně působí v raném věku nebo dlouhodobě, a jsou náchylné k chronickým onemocněním, která se v některých případech projevují až po desítkách let,
G. vzhledem k tomu, že i jiné společenské skupiny, včetně rodin s nízkým příjmem nebo neúplných rodin a menšinových komunit, jsou rovněž vystaveny nepoměrně vysokým zdravotním rizikům kvůli svému společenskému nebo ekonomickému postavení; vzhledem k tomu, že těmto skupinám se musí rovněž dostat zvláštní pozornosti,
H. vzhledem k tomu, že děti nejsou vystaveny různým druhům znečištění prostředí, v němž žijí, stejným způsobem v celé Evropě, a že jakákoli činnost Evropské unie v této oblasti si proto musí stanovit za cíl bojovat proti nerovnostem v péči o zdraví dětí,
I. vzhledem k značnému a znepokojivému zvýšení výskytu, ke kterému došlo během posledních dvaceti let u těchto nemocí:
- akutní onemocnění dýchacích cest, hlavní příčina úmrtí u dětí do 5 let; u těchto onemocnění je prokázána souvislost se znečištěním vnitřního i vnějšího ovzduší,
- vývojové potíže nervové povahy, někdy nevyléčitelné, které jsou důsledkem toho, že děti jsou v raném věku vystaveny působení nebezpečných látek, např. olova, methylrtuti, PCB, některých rozpouštědel a pesticidů,
J. vzhledem k tomu, že Rada na svém zasedání ve dnech 1. a 2. června 2004 přijala závěry týkající se dětského astmatu a vyzvala Komisi a členské státy, aby plně věnovaly pozornost problému, který představuje dětské astma pro veřejné zdraví,
K. vzhledem k tomu, že tento akční plán si pro „první cyklus“ v období 2004–2010 stanoví jako prioritu posílení koordinace a průřezového charakteru opatření, která provádějí různí činitelé v oblasti výzkumu, zdravotní péče a životního prostředí, a hlavním cílem je přitom napomoci získávání poznatků o vlivu znečištění životního prostředí na zdraví,
L. vzhledem k tomu, že takový přístup je naprosto nedostatečný, protože zcela přehlíží množství směrodatných vědeckých studií, které prokazují, že existuje souvislost mezi působením faktorů životního prostředí a čtyřmi hlavními nemocemi uvedenými v tomto sdělení: astmatem a alergiemi u dětí, potížemi při vývoji nervového systému, nádory a poruchami funkce žláz s vnitřní sekrecí,
M. vzhledem k tomu, že v rozporu s iniciativou SCALE (písmeno „L“) akční plán vůbec nevyužívá právní nástroje;
N. vzhledem k tomu, že akční plán neuvádí dva ze tří konečných cílů iniciativy SCALE – snížení zdravotní zátěže způsobené vlivy životního prostředí a identifikaci a prevenci nových zdravotních rizik způsobených vlivy životního prostředí,
O. vzhledem k tomu, že se v akčním plánu nenachází jeden ze tří hlavních pilířů prvního cyklu iniciativy SCALE – snížení expozice,
P. vzhledem k tomu, že však jak Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 31. března 2004, tak 52 evropských ministrů zdravotnictví a životního prostředí ve svém akčním plánu ze dne 25. června 2004 potvrdili potřebu vrátit se k zásadě předběžné opatrnosti, protože potenciální náklady a rizika pro naše zdraví a životní prostředí, ve které by vyústila nečinnost, jsou velmi vysoké,
Q. vzhledem k tomu, že podnětný signál, který nedávno dala Rada pro konkurenceschopnost tím, že podle zásady předběžné opatrnosti přijala rozhodnutí o zákazu šesti chemických látek ze skupiny ftalátů, které se používaly při výrobě plastových hraček pro děti,
R. vzhledem k tomu, že tato politická vůle zjevně chybí v akčním plánu, v němž nikde není návrh vrátit se k zásadě předběžné opatrnosti, ani když lze vliv faktoru znečištění na zdraví velmi snadno určit, jak je tomu v první řadě u infekčních onemocnění a některých typů nádorů,
S. vzhledem k tomu, že je třeba do akčního plánu začlenit průběžné hodnocení za účelem „ověření efektivity a účinnosti akcí, pokud jde o snižování zdravotních problémů spojených s životním prostředím“, v souladu s tím, co je uvedeno v iniciativě SCALE (písmeno „E“),
T. vzhledem k tomu, že ustanovení Aarhuské úmluvy a směrnice 2003/4/ES o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí tvoří ideální rámec pro monitorovací systém EU pro zdraví a životní prostředí; vzhledem k tomu, že nyní jsou proto potřeba praktická opatření,
U. vzhledem k tomu, že veškerá opatření, která mají za cíl školit a mobilizovat pracovníky ve zdravotnictví, pokud jde o vazby mezi životním prostředím a zdravím, jsou vítána, protože jsou nezbytným pojítkem přispívajícím k informování občanů o této nové problematice,
V. vzhledem k tomu, že Komise nezačlenila do Akčního plánu pro životní prostředí a zdraví na období 2004–2010 žádné konkrétní návrhy týkající se finančních zdrojů nutných k realizaci navržených opatření;
1. odsuzuje rozdíl mezi strategií pro zdraví a životní prostředí Komise a mezi akčním plánem, který má být její realizací, a to v neprospěch akčního plánu; domnívá se , že akční plán by mohl být nanejvýše považován za „akční plán výzkumu“, který sám o sobě pravděpodobně nedokáže zmírnit zdravotní zátěž způsobenou vlivy životního prostředí;
2. lituje, že ze třinácti akcí vymezených ve strategii Komise v oblasti životního prostředí a zdraví na období 2004–2010 se pouze čtyři týkají konkrétních opatření a že žádná z nich si nestanoví cíle v podobě konkrétních číselných hodnot;
3. konstatuje, že nedošlo k okamžitému zavedení systému biologického dozoru na úrovni Unie, který by spočíval v kontrole biologických ukazatelů s cílem změřit působení znečišťujících látek přítomných v okolním prostředí, který by byl spojen s pozorováním dopadů prováděným odborníky na environmentální medicínu;
4. domnívá se, že biologický dozor by měl přispívat k politice zahrnující posuzování rizik a měl by se v první řadě týkat infekčních onemocnění, mezi něž patří legionářská nemoc nebo typy nádorů způsobené určitými znečišťujícími látkami a u nichž se vazba „příčina-následek“ určuje snáze: souvislost mezi azbestem a plicními nádory, mezi arsenem a nádory ledvin, souvislost mezi některými pesticidy a leukémií, rakovinou uzlin a prostaty;
5. připomíná, že neexistence spolehlivých vědeckých poznatků a nutnost provádět další výzkumy u nemocí, které způsobuje více faktorů, nemůže být důvodem pro odklad zavedení nutných a naléhavých opatření zaměřených na snížení míry vystavení dětí a dospělých účinkům znečišťujících látek v životním prostředí;
6. domnívá se, že aniž by byly dotčeny stávající právní předpisy, a po předložení stanoviska Vědeckého výboru pro zdravotní rizika a životní prostředí je naléhavě třeba zvážit, zda by nebylo vhodné zakázat uvádět na trh a používat na evropském trhu níže uvedené nebezpečné látky , jejichž působení jsou ve značné míře vystaveni novorozenci, děti, těhotné ženy, starší osoby, pracující a jiné rizikové skupiny populace, jakmile budou k dispozici bezpečnější alternativy:
- šest látek ze skupiny ftalátů (DEHP, DINP, DBP, DIDP, DNOP, BBP) ve výrobcích pro domácnost používaných ve vnitřních prostorách a v lékařských přístrojích, kromě případů, kdy by takovýto zákaz měl negativní dopad na zdravotní péči,
- chlorovaná rozpouštědla používaná při výrobě malířských barev, podlahových krytin a polymerů,
- rtuť používaná v dentálních amalgámech a v elektrických i neelektrických měřicích a monitorovacích přístrojích,
- různé způsoby použití kadmia,
- tři látky ze skupiny organofosfátových pesticidů (chlorpyrifos, diazinon a malathion) a endosulfan, organochlorový pesticid, při všech způsobech jejich použití;
7. vybízí Komisi, aby přisoudila prvořadý význam výzkumu výroby a používání různých typů výrobků každodenní spotřeby obsahujících chemické látky, které mohou u lidí vyvolat alergie a nádorová onemocnění;
8. trvá na tom, aby byla pod záštitou Komise provedena epidemiologická studie týkající se dětí, po vzoru "National children study" v USA, která bude v období od narození až do dospělosti zkoumat souvislosti mezi nemocemi spojenými se životním prostředím a vystavením působení hlavních znečišťujících látek;
9. zdůrazňuje, že je třeba se vyvarovat jakéhokoli zvyšování testování na zvířatech v rámci tohoto akčního plánu a že je třeba se plně věnovat vývoji a používání alternativních testovacích metod;
10. vyzývá Komisi, aby zajistila, že při všech hodnoceních rizik, která budou prováděna, bude věnována zvláštní pozornost rizikům, která tyto látky představují pro embrya, kojence a děti, pokud mohou být tyto zvláště zranitelné skupiny těmto látkám vystaveny ;
11. poukazuje na to, že Světová zdravotnická organizace (WHO) vykonává prospěšnou práci v oblasti životního prostředí a zdraví a vyzdvihuje význam mezinárodní spolupráce, má-li být vztah mezi životním prostředím a zdravím lépe prozkoumán a mají-li být přijata účinná opatření;
12. zdůrazňuje důležitost osvěty a informování lidí o otázkách životního prostředí a zdraví. zejména o pozitivních účincích bohatého a rozmanitého přírodního a člověkem vytvořeného životního prostředí na tělesné a duševní zdraví; podtrhuje, že zdravé životní prostředí a zdravý způsob života nezávisí pouze na rozhodnutí jednotlivce – to platí zejména pro znevýhodněné skupiny populace, jako jsou občané s nízkými příjmy. Je třeba podporovat informační projekty na místní úrovni a využívat přitom obeznámenosti profesionálů ze středisek zdravotní péče a nemocnic a sociálních pracovníků s místními problémy, a vyhnout se tak přístupu „shora dolů“ při zvyšování informovanosti o těchto otázkách;
13. zdůrazňuje, že údaje musejí být shromažďovány tak, aby bylo možné zkoumat, jak jsou různé společenské skupiny vystaveny různým znečišťujícím látkám a jejich účinkům; domnívá se, že pokud se máme více dozvědět o tom, jak jsou ženy a muži vystaveni různým znečišťujícím látkám v životním prostředí a jejich účinkům, je nezbytné mít k dispozici statistické údaje podle pohlaví;
14. vyjadřuje politování nad tím, že se akční plán nezmiňuje o dopadech znečištění na duševní zdraví a na nervovou soustavu člověka;
15. žádá, aby bylo v akčním plánu přednostně uvedeno, jaké podmínky z hlediska životního prostředí jsou přijatelné v oblastech, kde děti často tráví dlouhou dobu, například v jeslích, na hřištích a ve škole;
16. podporuje veškeré navrhované akce, které směřují k usnadnění přístupu veřejnosti k informacím a opakuje svůj požadavek na zřízení národních registrů, které budou podle hlavních zeměpisných oblastí zachycovat na jedné straně hlavní emise škodlivin a na straně druhé hlavní onemocnění; domnívá se, že Komise by pro tento účel mohla využít nový evropský nástroj pro shromažďování zeměpisných údajů, INSPIRE;
17. zdůrazňuje, že je v této souvislosti třeba zesílit boj se špatným zdravotním stavem, který souvisí s životním stylem a je způsobován tabákem, alkoholem, špatnou stravou a nedostatkem pohybu;
18. žádá provedení výzkumu zdravotních dopadů nových stavebních materiálů;
19. se domnívá, že k účinnému ovlivnění individuálního a kolektivního chování je nutné, aby Komise ve spolupráci s členskými státy zavedla systém štítků obsahujících zdravotní a environmentální charakteristiky stavebních výrobků a materiálů;
20. je potěšen odhodláním Komise nadále činit kroky s cílem zamezit kouření v uzavřených prostorách a úsilím o to, aby byl tabákový kouř v okolním prostředí co nejdříve klasifikován jako karcinogenní látka 1. třídy; přesto však žádá Komisi, aby přiznala prvořadý význam přeshraničním otázkám a zdravotním problémům, které mají zřetelnou vazbu na životní prostředí, a aby navrhla vyčlenění většího objemu finančních prostředků na výzkum chorob souvisejících s chemickými látkami, jehož výsledky by měly být použity v rámci opatření na zlepšení zdraví;
21. připomíná, že kvalitu ovzduší uvnitř budov nelze zlepšit jinak než globálním přístupem, který bere v úvahu různorodé množství zdrojů znečištění: přístroje s motorovým pohonem, zařízení a nábytek a lidskou činnost, a žádá Komisi, aby vypracovala Zelenou knihu věnovanou specifické problematice znečištění ovzduší v domácnosti;
22. vyzývá Komisi, aby do akčního plánu začlenila seznam rizikových pracovišť a zaměstnání, sledování účinků na zdraví a definici nejlepší praxe v zájmu ochrany zdraví;
23. žádá Komisi, aby usilovně podporovala novou iniciativu, která vznikla v některých členských státech, totiž vytváření mobilních jednotek zvaných „záchranné stanice pro životní prostředí“, které mají za cíl provádět celkovou analýzu životního prostředí, a napomáhat tak hodnocení rizik v souladu se stávajícími právními předpisy a odhalovat ve vnitřních prostorách znečišťující látky, které mohou nepříznivě působit na lidské zdraví;
24. považuje za zásadní informovat a školit učitele a jiné osoby, které jsou ve styku s dětmi a kojenci, o záležitostech spojených s environmentálními faktory, které mají negativní vliv na zdraví;
25. zdůrazňuje velký význam informací, které se týkají působení slunečního záření (spálení) a s tím souvisejícího rizika vzniku rakoviny kůže;
26. požaduje soustavný vědecký výzkum vlivu městských oblastí na zdraví a životní pohodu, vzhledem k tomu, že ve většině zemí žije ve městech více než 70 % obyvatelstva;
27. důrazně žádá Komisi, aby zajistila, že členské státy řádně provedou stávající evropské právní předpisy týkající se kvality ovzduší; vyzývá Komisi, aby zahájila řízení pro porušení Smlouvy s členskými státy, které svým občanům nezajišťují vysoký stupeň kvality ovzduší;
28. opakuje svůj požadavek, aby byla zvláštní pozornost věnována obyvatelstvu v blízkém okolí zdrojů znečišťujících látek, a přeje si, aby Komise zahájila iniciativu směřující k tomu, aby byly do roku 2010 sníženy emise toxických látek průmyslového původu, zejména dioxinu, kadmia, olova, chloridu vinylu a benzenu, a to o procentní hodnoty, které budou určeny, a v cílových letech, která budou stanovena;
29. poukazuje na to, že schopnost zjišťovat a postupně odstraňovat nebezpečné chemické látky bude klíčovým faktorem při zlepšování lidského zdraví;
30. lituje, že návrh akčního plánu předložený Komisí neobsahuje orientační finanční výkaz a že se pouze neurčitě zmiňuje o použití stávajících (finančních zdrojů) na provádění činností týkajících se životního prostředí a zdraví v období 2004–2007;
31. považuje za velmi důležité plně využít zdroje určené k financování opatření v oblasti životního prostředí a zdraví v rámci rozhodnutí č. 1786/2002/ES
Úř. věst. L 271, 9.10.2002, s.1 , kterou se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003–2008), a rozvíjet výsledky a zkušenosti získané na základě tohoto programu a vyhnout se překrývání;
32. domnívá se, že shromažďování údajů v souvislosti s akčním plánem pro životní prostředí a zdraví by se mělo týkat oblastí, na něž se nevztahuje rozhodnutí č. 1786/2002/ES;
33. vyzývá Komisi, aby předložila specifický finanční výkaz týkající se realizace prioritních akcí v letech 2004­–2007 a předpověď provádění integrovaných akcí v oblasti životního prostředí a zdraví v souvislosti s přípravou nového finančního výhledu EU;
34. zdůrazňuje, že má-li být zaručena celistvost a účinnost akčního plánu, je třeba již nyní stanovit přiměřené financování na období 2004–2007, dodává, že projekty týkající se životního prostředí a zdraví je nutno považovat za ucelenou tematickou oblast v rámci 7. rámcového programu pro výzkum (2007–2010) a mělo by se jim dostat odpovídajících finančních prostředků, které by neměly být nižší než 300 milionů eur, vzhledem ke značným očekáváním a socioekonomickým hodnotám v oblasti zdraví ve vztahu k životnímu prostředí;
35. vyzývá Komisi, aby:
– informovala Parlament o změnách akčního plánu a o důvodech těchto změn;
– pravidelně informovala Parlament o průběhu provádění akčního plánu;
– předložila Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu ověřující účinnost a efektivnost nákladů na akce prováděné v rámci akčního plánu, pokud jde o zmenšení zdravotních problémů souvisejících s životním prostředím;
36. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Úvod
Tento akční plán je příspěvkem Komise ke 4. konferenci na úrovni ministrů o životním prostředí a zdraví, kterou pořádala WHO v červnu tohoto roku v Budapešti.
Zároveň je prvním cyklem (na období 2004–2010) strategie pro životní prostředí a zdraví, kterou iniciovala Komise v červnu 2003 a která je známější pod akronymem SCALE:
S cience vychází z vědeckých poznatků
C hildren je zaměřena na děti
A wareness jejím cílem je informovanost
L egal instruments používá právní nástroje
E valuation předpokládá hodnocení
Evropský parlament se k tomuto novému přístupu propojujícímu „životní prostředí a zdraví“ vyslovil dne 31. března 2004. Při rozpravě v plénu zdůraznila komisařka Margot Wallströmová, že 89 % evropských občanů vyjadřuje znepokojení nad vlivem životního prostředí na své zdraví .
Alarmující čísla
Není dne, aby nás článek v novinách, studie vypracovaná špičkovými badateli nebo varování z vědeckých a akademických kruhů neupozornilo na nebezpečí, které hrozí našemu zdraví, zdraví našich dětí a budoucích generací, na různé formy znečištění, jejichž působení jsme vystaveni.
Je namístě si připomenout několik čísel, která se opakovaně uvádějí jako poplašný signál:
- šestinu úmrtí a onemocnění u dětí v Evropě je možno dát do souvislosti s faktory životního prostředí;
- výskyt alergických nemocí dýchacího ústrojí se za posledních dvacet let zdvojnásobil a dnes tyto nemoci postihují jedno ze sedmi dětí. Tato nanejvýš znepokojivá situace přiměla Radu pro zdraví, aby letos v červnu přijala třístránkové závěry týkající se dětského astmatu;
- téměř 10 % pracovníků je vystaveno účinkům karcinogenních látek;
- 14 % párů přivádějí na konzultaci k lékaři potíže s početím, množí se potraty a neustále se snižuje plodnost u mužů;
- u 7–20 % případů nádorů lze příčinu hledat ve znečištění ovzduší a v přítomnosti znečišťujících látek na různých místech, kde lidé žijí (doma, na pracovišti). Například studie provedená v roce 2003 v nemocnici Sarta Tilmana v belgickém Lutychu potvrdila, že rakovina prsu velmi úzce souvisí ze zvýšenými koncentracemi 2 organochlorových pesticidů (p,p'-DDE a hexachlorobenzenu-HCB).
Hlavní směry akčního plánu
Zpravodajka je potěšena, že Komise v této první fázi i nadále věnuje hlavní pozornost vazbě mezi faktory životního prostředí a čtyřmi druhy onemocnění , které mají prvořadou důležitost a jejichž výskyt se neustále zvyšuje:
- onemocnění dýchacích cest, astma a dětské alergie,
- potíže při vývoji nervového systému,
- nádory u dětí,
- poruchy systému žláz s vnitřní sekrecí,
přednostně je pozornost věnována 4 nebezpečným látkám, které bývají příčinou těchto onemocnění: těžké kovy (olovo, kadmium, rtuť), dioxiny, polychlorované bifenyly (PCB) a látky způsobující poruchy funkce žláz s vnitřní sekrecí (ftaláty v plastových předmětech z PVC, organochlorové pesticidy atd.).
Tento akční plán spočívá na třech hlavních pilířích:
- zlepšení toku informací, aby veřejnost pochopila existující vazby mezi zdroji znečištění a jeho zdravotními následky,
- doplnění poznatků posílením výzkumu,
- přezkoumání politik a zlepšení komunikace.
Tři pilíře jsou rozvedeny do 13 akcí. Ze zajímavých opatření uveďme postupné zavádění evropského systému integrovaných informací o životním prostředí a zdraví (akce 1 až 4), jehož základní součástí je biologický dozor. Jedná se o přesný postup kontroly vzorků krve, moči nebo vlasů s cílem změřit působení znečišťujících látek, a to na úrovni Unie.
Akce 5 až 8 se týkají téměř výlučně zintezívnění výzkumů věnujících se této nové terra explorada , kterou představuje hledisko „dopadů zněčišťujících látek na zdraví“. Jistě, zpravodajka rovněž sdílí názor, že v případě nemocí, které způsobuje více faktorů , jako je astma a alergie, některé vzácné typy nádorů, neuroimunologické potíže, by měla být prioritou součinnost orgánů veřejné moci při výzkumu, sběru a výměně údajů, aby se podařilo uskutečňovat globální a účinnější politiku péče o zdraví.
Tento závěr však není důvodem pro nečinnost tam, kde je naprostou povinností jednat. V případě infekčních onemocněni a četných typů nádorů , u nichž lze nejsnáze odhalit souvislost mezi znečišťující látkou a onemocněním, je nutno učinit okamžitá opatření. Proto zpravodajka nechápe nedostatek odhodlání, které prokazuje Komise v akcích 9 až 13, které jsou věnovány konkrétním opatřením. Podle jejího mínění obsahuje toto sdělení odpovídající řešení jedině u problému, který pro okolní prostředí představuje pasivní kouření.
Souhrnně řečeno, obsah tohoto akčního plánu neodpovídá jeho názvu. Jedná se spíše o program hodnocení globálních dopadů životního prostředí na zdraví.
Skutečný akční plán by měl být mnohem ambicióznější a vytyčit směr politiky zdraví ve vztahu k životnímu prostředí na příští desetiletí, ve kterých bude hrát prevence zásadní roli.
Je totiž velké nebezpečí, že dojde k tomu, že orgány veřejné moci v některých členských státech, které již uskutečňují národní nebo regionální strategie pro životní prostředí a zdraví, se bez váhání vydají svou cestou bez ohledu na evropský akční plán, ve kterém již nebudou spatřovat žádný přínos.
Konkrétní návrhy zpravodajky
1. Zásada předběžné opatrnosti musí zůstat nástrojem k upřednostnění preventivních opatření v případě ohrožení zdraví a životního prostředí
Zpravodajka s politováním konstatuje, že se žádná ze 13 akcí nezakládá na uplatnění zásady předběžné opatrnosti . To byla ostatně jedna z hlavních kritických připomínek Evropského parlamentu k původní strategii.
Přístup, který činí jednoznačný vědecký důkaz paradigmatem 21. století, je nade vší pochybnost proti zdravému rozumu: produkt, který je nebezpečím pro zdraví a životní prostředí, nesmí být nadále uváděn na trh.
V jistém smyslu je tento akční plán také zčásti v rozporu s prohlášeními komisařky Margot Wallströmové na toto téma; ta při rozpravě v plénu dne 30. března 2004 připomněla: „Jsou některé oblasti, v nichž si nemůžeme dovolit riskovat čekat, až budou naše znalosti úplné, nýbrž musíme jednat podle zásady předběžné opatrnosti, a to také uděláme“.
Zpravodajka, v souladu s trvalým postojem Výboru pro životní prostředí, zdraví a bezpečnost potravin, navrhuje tedy nikoli vytvoření „černé listiny“, vždy nespolehlivé a nikdy úplné, ale postupné odstranění některých nebezpečných látek. Jde o chemické látky, jejichž škodlivost pro lidské zdraví byla prokázána mnoha vědeckými studiemi a které lze snadno nahradit bezpečnějšími alternativami .
Zpravodajka přímo označuje 5 látek nebo skupin látek:
- DEHP , která je součástí chemického složení zdravotnických prostředků, jako jsou injekční stříkačky, zkumavky a jednorázové sáčky, a je nebezpečná zejména pro děti na poporodních jednotkách intenzivní péče, ale také pro dospělé pacienty;
- DINP, DEHP, DBP, DIDP, DNOP a BBP: 6 látek patřících do skupiny ftalátů ; všechny působí toxicky při reprodukci a vývoji a jejich používání je třeba ve všech případech – tj. nejen při výrobě plastových předmětů z PVC, ale také při výrobě parfémů nebo šamponů – urychleně ukončit;
- chlorovaná rozpouštědla používaná při výrobě malířských barev, podlahových krytin a polymerů jako teflon;
- olovo používané při svařování a v elektronických součástkách;
- organofosfátové pesticidy, a zejména chlorpyrifos, diazinon a malathion, tři látky zakázané v USA od roku 1996, u nichž je podezření, že způsobují poruchy funkce žláz s vnitřní sekrecí, a jsou tudíž nebezpečím pro hormonální vývoj. Zpravodajka si přeje zákaz dalšího pesticidu, který se rovněž používá jako insekticid: endosulfan, který představuje pro lidské zdraví stejné nebezpečí.
2. Biologický dozor musí být normou při posuzování rizik
Zpravodajka rovněž konstatuje, že biologický dozor, jeden z nástrojů, které mají být náplní integrovaného systému informací o zdraví a životním prostředí, nevznikne nijak rychle. Komise pouze hovoří v souvislosti s obdobím 2004–2007 o potřebě vymezit ucelený přístup biologického dozoru v Evropě. Zpravodajka bere na vědomí praktické a etické problémy jeho zavedení. Jde o učebnicový případ pro budoucnost: jak odůvodnit odběr krve u dítěte pro pouhou kontrolu přítomnosti znečišťujících látek?
Je nicméně třeba urychleně dosáhnout toho, aby se biologický dozor , prováděný s dodržením etických zásad, stal normou při posuzování rizik u chemických látek. Je totiž tím nejlepším prostředkem, kterým lze zabránit tomu, aby látka, u níž se prokáže škodlivost pro biodiverzitu, byla nadále uváděna na trh, protože její nepříznivý účinek na lidské zdraví nelze přesvědčivě prokázat.
3. Konkrétní opatření u dětí
Zpravodajka nesouhlasí se „změnou kurzu“, kterou provedla Komise mezi dvěma sděleními, a domnívá se, že děti, od početí až do dospělosti, musí zůstat v centru pozornosti systému. Jsou pro to přinejmenším dva dobré důvody:
- Mimořádná citlivost dětí vůči působení znečišťujících látek: na jednotku tělesné hmotnosti jsou děti v poměru k ostatním skupinám více zasaženy účinky toxinů z okolního prostředí než dospělí, u dětí je také více času na rozvinutí chronických onemocnění.
- Možnost ovlivnit příkladem péče o zdraví dětí dospělé osoby a podnítit je k odpovědnějšímu přístupu.
S ohledem na tyto úvahy a vzhledem k tomu, že děti jsou hlavními obětmi raného a dlouhodobého působení různých forem znečištění, požaduje zpravodajka zcela konkrétně, aby Komise provedla epidemiologickou studii u dětí od narození do věku 18 let, a to na reprezentativním vzorku evropské mládeže. Mohla by se inspirovat National children study, programem, který probíhá v USA, jehož předběžné výsledky se očekávají během roku 2008 a který má za cíl zjistit možné vazby mezi onemocněními souvisejícími se životním prostředím a působením hlavních znečišťujících látek.
Mimoto, na základě známé skutečnosti, že děti nemají rovný přístup ke zdravotní péči, si zpravodajka přeje, aby Komise při zavádění svého akčního plánu přihlížela k souvislosti mezi chudobou a zdravím . U dítětě, které vyrostlo v rodině, jejíž situace je obtížná, v rizikové průmyslové zóně nebo u rušné dopravní tepny, je samozřejmě větší pravděpodobnost vzniku onemocnění souvisejícího se znečištěním. Je nutno věnovat těmto případům zvláštní pozornost a dbát na cílené poskytování informací.
4. Je třeba pořádat mnohem více informačních akcí pro veřejnost
Zásadně důležité je poskytnout občanu jasné a srozumitelné informace. Zpravodajka proto – i přes dobrou vůli, kterou Komise ve sdělení projevuje – znovu opakuje požadavek, který Evropský parlament vyslovil ve svém usnesení ze dne 31. března 2004, aby byly vytvořeny veřejně přístupné registry, v nichž by byly podle zeměpisných oblastí zachyceny hlavní zdroje znečištění a hlavní onemocnění.
Vytvoření takového registru by bylo možno usnadnit brzkým zavedením nového evropského kartografického nástroje – INSPIRE –, který je přednostně určen k urychlení postupu v případě přírodních pohrom a ke zlepšení kontrol v oblasti životního prostředí.
5. Otázka financování
Pokud jde o nový a průřezový přístup zdravotní bezpečnosti v souvislosti s faktory životního prostředí, je zásadně důležité, aby byly pro akční plán k dispozici odpovídající rozpočtové prostředky. Vzhledem k tomu, že Komise nevytvořila nový finanční nástroj, přetrvávají pochybnosti o prostředcích, které budou pro akční plán skutečně vyčleněny. Tyto pochybnosti ještě zesilují nízké částky přidělené tematickému okruhu „životní prostředí a zdraví“ v Evropském programu pro veřejné zdraví, tj. ne více než 2–3 miliony eur ročně.
Z tohoto důvodu zpravodajka žádá zvýšení těchto částek na období 2004–2007; jediným řešením je přerozdělení finančních prostředků v rámci 6. programu pro životní prostředí a programu pro veřejné zdraví.
A protože je třeba jít pro peníze tam, kde jsou, žádá zpravodajka, aby v 7. rámcovém evropském programu pro výzkum na léta 2007-2010, který přesně odpovídá přezkoumání tohoto akčního plánu v polovině období, byly na projekty týkající se „životního prostředí a zdraví“ poskytnuty rozpočtové prostředky, které nebudou pod hranicí 300 milionů eur. Je to částka přiměřená a realistická vzhledem k obrovským nadějím, které program vzbudil u vědců, a k nutnosti získávat stále více údajů a informovat veřejnost o úzké souvislosti mezi znečišťujícími látkami a zdravím.
Jde o jasné politické gesto zejména pro budoucnost, pro budoucnost našich dětí a příštích generací.
POSTUP
Název
Akční plán pro životní prostředí a zdraví na období 2004–2010
Číslo postupu
2004/2132(INI)
Základ v jednacím řádu
článek 45
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
ENVI 28. 10. 2004
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko Datum oznámení na zasedání
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Návrh(y) usnesení začleněný(é) do zprávy
Zpravodaj(ové) Datum jmenování
Frédérique Ries
1. 9. 2004
Předchozí zpravodaj(ové)
Projednání ve výboru
28. 9. 2004
23. 11. 2004
Datum přijetí
20. 1. 2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
49
2
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Liam Aylward, Irena Belohorská, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Edite Estrela, Jillian Evans, Anne Ferreira, Alessandro Foglietta, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Peter Liese, Jules Maaten, Marios Matsakis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Marcello Vernola, Åsa Westlund
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Bairbre de Brún, Christofer Fjellner, Jutta D. Haug, Erna Hennicot-Schoepges, Alojz Peterle, Renate Sommer, Bart Staes, Phillip Whitehead
Náhradnící (čl. 178 odst. 2) přítomní při závěrečném hlasování
Datum předložení – A6
25. 1. 2005
A6-0008/2005
Poznámky
