EP hodnotí závěry summitu G20 v souvislosti s finanční a hospodářskou krizí
Instituce
2008-11-18 - 18:13
Závěry summitu G20 ve Washingtonu předneseny ve Štrasburku Poslanci EP dnes jednali se zástupci Komise a Rady o závěrech summitu G20, který byl věnován současné finanční a hospodářské krizi. Řada předsedů politických skupin zdůraznila nutnost reformy předpisů v oblasti ratingových agentur, zajišťovacích fondů a podpory malých a středních podniků. Někteří z řečníků se vyjádřili kriticky ke spekulacím a k postoji Komise, která podle jejich názoru příliš zohledňovala zájmy průmyslu.
Zástupce Rady Jean-Pierre JOUYET upozornil, že dopady finanční krize se začínají projevovat na ekonomikách členských států a na finančních institucích. Jedná se podle jeho slov o nejhorší finanční krizi od roku 1929, která povede ke zpomalení hospodářského růstu, a v některých státech i k recesi.
Francouzské předsednictví se snaží v tomto ohledu zejména sjednotit členské státy v boji proti této krizi a navrhlo akční plán pro naléhavou podporu finančních institucí. Závěry summitu států G20 přebírají hlavní směry evropské hospodářské politiky, kterými jsou především transparentnost finanční politiky, nová pravidla pro ratingové agentury či odměňování bankovních managerů. Francouzské a posléze i české předsednictví bude nadále usilovat o reformu všech oblastí, na kterých se představitelé států G20 dohodli.
Za zásadní krok označil úzkou koordinaci, aby bylo možno zabránit trvalému zpomalení ekonomik. Vítá také rozhodnutí Evropské centrální banky, která se rozhodla snížit úrokové míry o 1,5 %. Francouzské předsednictví však očekává rovněž návrhy Komise na posílení hospodářského růstu, které by měly využívat všechny dostupné nástroje.
Předseda Evropské komise José Manuel BARROSO připomněl, že pracovní a legislativní program Komise na rok 2009 bude jednak pokračovat v již započaté práci a jednak bude řešit naléhavé problémy spojené s hospodářskou recesí.
První setkání států G20 označil za počátek nové éry při světovém řízení finanční krize. Byly vytvořeny základy pro novou světovou vládu, která se bude opírat o tržní ekonomiku se sociálním rozměrem. Připomněl v tomto ohledu, že díky příkladné koordinaci tří evropských institucí a úsilí francouzského předsednictví přišly tyto návrhy na řešení krize právě z Evropy.
Na summitu G20 byla přijata čtyři zásadní rozhodnutí: akční plán pro reformu finančních trhů, principy nové světové vlády pro nastolení měnové a rozpočtové rovnováhy, koordinace činností s cílem minimalizovat dopad finanční krize na hospodářství a vytvoření otevřeného trhu bez protekcionismu.
Upozornil, že řešení finanční krize však nesmí postavit do pozadí další rozvojové cíle tisíciletí, jakými jsou změna klimatu, boj proti chudobě, podpora vzdělávání či boj proti terorismu. Program Komise proto bude zaměřen také na růst a zaměstnanost, agendu pro solidaritu, boj proti klimatickým změnám, podporu inovací a zlepšení tvorby právních předpisů. Ve finančních otázkách bude prioritou současné Komise posílení regulačního rámce ve finančním sektoru.
Joseph DAUL (EPP-ED, FR) zdůraznil, že finanční krize nepředstavuje porážku kapitalismu, ale jedná se spíše o politickou chybu, nedostatečný dozor nad trhy a nedostatečnou transparentnost. Jeho skupina vždy podporovala model sociálně-tržní ekonomiky, který by měla Evropa bránit. Velmi pozitivně vnímá, že EU je schopna jednat koherentně a ovlivňovat své globální partnery. Tento společný postoj EU může podle jeho slov sloužit k upevnění jejího postavení ve světě. EU by si také měla položit otázku, proč nebyla schopna tuto krizi předvídat, když náznaky blížících se problémů bylo možno pozorovat již v minulém roce.
Martin SCHULZ (PES, DE) označil skutečnost, že se sešly státy G20, za velký pokrok, za první krok k vytvoření multilaterálního světa, kde EU může hrát důležitou úlohu, pokud bude jednotná. Upozornil současně, že plán Komise na předložení legislativních návrhů na jaře příštího roku přichází pozdě. Tento plán je podle jeho slov třeba přijmout co nejdříve a zajistit odpovídající pravidla pro dohled, zajišťovací fondy a ratingové agentury. Současně je nutné zaručit také více kontroly a posílit mezinárodní spolupráci pro její prosazování a zakázat určité typy spekulací. Na závěr zdůraznil, že Evropa se nesmí soustředit pouze na záchranu bank, ale musí věnovat zvýšenou pozornost také tvorbě pracovních míst a hospodářskému růstu.
Graham WATSON (ALDE, UK) jménem své skupiny uvedl, že vítá závazky přijaté na summitu G20 a také skutečnost, že řadu z nich zohlednila Komise ve svém pracovním a legislativním programu na rok 2009. Dále vyjádřil nesouhlas s prohlášením představitelů států G20, kteří jsou přesvědčeni, že bude možné se po hospodářské krizi vrátit ke stejnému režimu. To považuje za naprosto nereálné, a to vzhledem k budoucím výzvám, jako jsou klimatické změny nebo energetická bezpečnost, jež budou muset být součástí budoucích globálních opatření.
Brian CROWLEY (UEN, IE) věří, že Komise reagovala zcela zásadním způsobem při řešení kolapsu finančních trhů. Do budoucna se však na řešení globálních finančních problémů budou muset zapojit také další státy, jako je Indie nebo Čína. Krize však také představuje jedinečnou příležitost poučit se z chyb a praktik některých bank, které půjčovaly peníze k pochybným transakcím. Mohla by být také příležitostí pro další investice do výzkumu a inovací.
Monica FRASSONI (Greens/EFA, IT) zdůraznila, že finanční krize se dala předvídat. EU nyní platí za to, že neměla dostatečný dohled na finančním sektorem a dostatečnou regulaci. Kromě stávajících hospodářským problémů by se EU měla věnovat na poli mezinárodních vztahů také otázce lidských práv, migrace a kolu jednání z Dohá. Na závěr připomněla návrh, který její skupina opakuje již několik měsíců, a to je vytvoření tzv. „new green deal”, tj. dlouhodobě udržitelného ekonomicky i ekologicky efektivního modelu.
Roberto MUSACCHIO (GUE/NGL, IT) připomněl slova prezidenta Sarkozyho, který uvedl, že se jedná o strukturální krizi a je proto nutné přetvořit stávající model kapitalismu. Pan Musacchio se nicméně domnívá, že efektivnějším řešením by byl přechod ke zcela novému modelu hospodářství založenému na sociální politice. Je totiž přesvědčen, že důvodem krize byly stále se zvětšující sociální rozdíly mezi evropskými občany.
Hanne DAHL (IND/DEM, DK) označila návrhy Komise za příliš obecné a zdůraznila, že je třeba reformovat institucionální rámec ve prospěch nové finanční architektury.
Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI, CZ) vyjádřila uspokojení nad skutečností, že návrh prezidenta Sarkozyho na změnu základů kapitalismu nezískal na summitu ve Washingtonu dostatečnou podporu. „Doufám, že se do EU vrátí racionální duch, který respektuje svobodu trhu jako základní hodnotu a podmínku prosperity” , uvedla. Věří současně, že se Komise i Česká republika, která převezme předsednictví EU, „vzdají směšné, naivní a hlavně nebezpečné snahy zvrátit za peníze daňových poplatníků přirozený ekonomický cyklus” . Dále přivítala, že skupina G 20 odmítla protekcionismus. Za současnou krizi je podle jejích slov odpovědná „chamtivost bank bez zodpovědnosti a ochoty nést riziko za vlastní rozhodování” . Je proto podle jejích slov nutné zajistit, aby banky použily nový kapitál na „úvěry pro podnikatelskou sféru”.
2008-11-17
Pracovní a legislativní program Komise na rok 2009 Rozprava: 18. 11. 2008 Hlasování: proběhne na následujícím plenárním zasedání
20081117IPR42160 Finanční krize - J.-P. Joyet, J. M. Barroso - anglicky Finanční krize - rozprava lídři pol. skupin - anglicky Finanční krize - J.-P. Joyet, J. M. Barroso -originál Finanční krize - rozprava lídři pol. skupin - originál
CS
1
PHOTO
20081118PHT42343.jpg
CS
2
MULTIMEDIA
20081118MLT42474.asf
CS
3
MULTIMEDIA
20081118MLT42480.asf
CS
4
MULTIMEDIA
20081118MLT42476.asf
CS
5
MULTIMEDIA
20081118MLT42478.asf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
