EP přijal usnesení o vrcholné schůzce EU–Rusko
Vnější vztahy
2007-11-14 - 16:11
Poslanci EP na dnešním plenárním zasedání přijali usnesení o vrcholné schůzce EU–Rusko, která se uskutečnila dne 26. října v portugalské Mafře. EP vyjadřuje znepokojení nad situací v Rusku v oblasti lidských práv a svobody projevu, a to zejména s ohledem na nadcházející prezidentské a parlamentní volby. Poslanci rovněž vyzývají k vytvoření podmínek nezbytných k rychlému zahájení jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci.
V pátek 26. října proběhla v portugalské Mafře schůzka na nejvyšší úrovni mezi EU a Ruskem. Jednalo se již o dvacátou schůzku, která se uskutečnila v rámci dohody o partnerství a spolupráci. Představitelé obou stran hovořili především o pokroku, jehož bylo dosaženo ve čtyřech oblastech vzájemné spolupráce. „Posilování našich vzájemných vztahů probíhá v celé řadě oblastí” , uvedl v průběhu schůzky předseda Evropské komise José Manuel Barroso.
Na uplynulém plenárním zasedání ve Štrasburku proběhla na téma vrcholné schůzky EU–Rusko debata se zástupci Rady a Komise. Poslanci nicméně poměrem hlasů 321:309 rozhodli posunout přijetí usnesení až po ukončení summitu.
Lidská práva a svoboda projevu
Parlament se dnes k tomuto tématu vrátil v podobě společného usnesení. Poslanci jeho prostřednictvím vyjadřují určité obavy, pokud jde o omezování demokratických svobod v období, jež zbývá do voleb do ruské Dumy v prosinci 2007 a do prezidentských voleb v březnu 2008. EP v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že Rusko v posledních měsících vede stále hlasitější kampaň proti volebním pozorovatelům OBSE. Ruská diplomatická delegace působící v sídle OBSE ve Vídni rozeslala minulý měsíc návrhy na to, aby mise Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva při OBSE byly omezeny na 50 osob a aby jim bylo zakázáno vydávat veřejná hodnocení voleb ihned po jejich ukončení. Poslanci proto vyzývají Ruskou federaci, aby umožnila svobodný a spravedlivý průběh obou voleb a aby zajistila, že se opoziční strany budou moci těchto voleb účastnit a vést konkurenční volební kampaň.
Současná situace v Rusku vyvolává vážné obavy také pokud jde o svobodu projevu a práva občanské společnosti a jednotlivců kritizovat státní orgány a volat je k odpovědnosti za jejich činnost. Pokud jde o nevládní organizace, poslanci se domnívají, že uplatňování platných právních předpisů má na jejich práci negativní dopad, a podporují proto zahájené iniciativy směřující ke zjednodušení registrace nevládních organizací.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem poslanci vyzývají EU a Rusko k zintenzívnění dialogu o lidských právech, do nějž by byl zapojen Evropský parlament, Státní duma, občanská společnost a organizace činné v oblasti lidských práv, a žádají Rusko, aby plně dodržovalo své závazky vyplývající z jeho členství v Radě Evropy.
Dovoz evropských produktů do Ruska a budoucí dohoda o spolupráci
Ačkoli obě strany vyvinuly značné úsilí pro vyřešení otázky zákazu dovozu některých polských výrobků do Ruska, na tento problém nebyla dosud nalezena vhodná odpověď. Jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci tedy byla odložena a podmíněna tím, že ruská vláda zruší zákaz dovozu polských zemědělských produktů, který byl zaveden v roce 2005. Parlament proto vyzývá ruskou vládu, aby společně s Evropskou unií vytvořila podmínky nezbytné k rychlému zahájení jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci.
Energetická politika a investice
EP považuje za nanejvýš důležité zlepšit prostředí pro evropské investice v Rusku a domnívá se, že toho lze dosáhnout pouze podporou nediskriminačních a transparentních podmínek pro podnikání, omezením byrokracie a obousměrným investováním.
Poslanci prostřednictvím usnesení vyjadřují znepokojení nad uzavřením ropovodu „Družba” do Litvy, což považují za politicky motivovaný krok. Domnívají se, že spory ohledně dodávek a přepravy energie je třeba řešit a projednávat bez diskriminace a transparentně, a že nesmí nikdy sloužit jako nástroj politického nátlaku na členské státy EU a na společné sousední země. Základem další spolupráce v oblasti energetiky by se tak vedle rovného přístupu k trhům, infrastruktuře a investicím měly stát zásady vzájemné provázanosti a transparentnosti. Tyto zásady by se měly vztahovat na hlavní projekty energetických infrastruktur, jako je baltský plynovod. Poslanci v této souvislosti vyzývají Evropskou unii, aby při jednáních s Ruskem o těchto citlivých otázkách energetiky vystupovala jednotně.
Parlament současně znovu zdůraznil, že je třeba, aby Rusko ratifikovalo Evropskou energetickou chartu a domnívá se, její ustanovení by měla být začleněna do budoucí dohody o spolupráci.
Zefektivnění postupů na hranicích
Parlament považuje až padesátikilometrové fronty kamionů na hranicích na straně členského státu EU za nepřijatelné, a vyzývá proto Rusko, aby s cílem snížit tyto dopravní zácpy zefektivnila své postupy na hranicích a zavedla opatření, na nichž se dohodla s EU.
Poslanci rovněž litují, že Rusko nesplnilo svůj závazek postupně rušit poplatky za přelety Sibiře a vyzývají jej k podpisu dohody, které bylo v této otázce dosaženo na summitu.
Zahraničněpolitická témata a bezpečnost
Zástupci obou stran v průběhu vrcholné schůzky projednávali také řadu zahraničněpolitických témat. Parlament v této souvislosti vyjadřuje jisté znepokojení, pokud jde o situaci v Abcházii a Jižní Osetii, kde se zvyšuje napětí a nebyl učiněn žádný pokrok v urovnání dalších nevyřešených konfliktů. Hlavní prioritou obou stran bylo mělo být vyřešení budoucího statutu Kosova.
V oblasti zahraniční politiky se jednalo také o plánu USA na umístění některých částí jejich systému protiraketové obrany do Polska a České republiky . Evropský parlament považuje za zcela nepřiměřené prohlášení ruské vlády o možném odstoupení od Smlouvy o konvenčních ozbrojených silách v Evropě, které vzbudilo vážné obavy o zachování míru a stability na evropském kontinentě. Poslanci proto naléhavě žádají Rusko, aby přehodnotilo své plány na odstoupení od uvedené smlouvy a aby neporušovalo její ustanovení, neboť by tak mohlo způsobit nový závod ve zbrojení a nové konfrontace.
EP dále zdůrazňuje, že situace v Čečensku nadále představuje překážku rozvoji vztahů mezi EU a Ruskem a způsobuje prodlevy. Poslanci důrazně odsoudili ruskou politiku v Čečensku a četné případy porušování lidských práv v této zemi. Parlament proto vyzval Ruskou federaci, aby bezodkladně přijala konkrétní opatření s cílem ukončit mučení a jiné špatné zacházení, svévolné zadržování a „mizení“ osob v Čečenské republice a aby ve spojitosti s těmito protizákonnými činy vyřešila otázku beztrestnosti.
Parlament v závěru vyzývá vlády Ruska a Spojených států, aby zintenzívnily diskuse o problémech obrany a bezpečnosti, jež se přímo nebo nepřímo týkají členských států Evropské unie a aby do těchto diskusí plně zapojily Evropskou unii a její členské státy. Poslanci rovněž žádají Rusko i USA, aby se zdržely jakýchkoli kroků a rozhodnutí, jež by bylo možno chápat jako ohrožení míru a stability na evropském kontinentě.
V rozpravě v plénu k tomuto usnesení vystoupil Libor ROUČEK (PES, CZ), který vyjádřil souhlas s výrokem, že „vztahy mezi EU a Ruskem jsou mnohem pevnější a silnější, než by se mohlo na první pohled zdát”. Jak EU, tak i Rusko mají podle jeho názoru zájem na strategickém partnerství a pouze společně mohou řešit zásadní globální problémy. „Silné, všestranné a vyvážené sousedské vztahy mezi Unií a Ruskem mají zásadní význam pro stabilitu, bezpečnost a prosperitu celé Evropy” , dodal. Při posilování vzájemných vztahů bychom však neměli zapomínat na základní hodnoty, kterými jsou zejména lidská a občanská práva, demokracie a právní stát. Je třeba rovněž usilovat o to, aby Rusko dodržovalo zásady transparentnosti a reciprocity v hospodářských vztazích, včetně oblasti energetiky. Vladimír REMEK (GUE/NGL, CZ) zdůraznil, že ať se názory liší jakkoli, „my nemůžeme jednat s Ruskem jinak než jako s partnerem”. Domnívá se v této souvislosti, že pokud nebudeme postupovat společně a hledat společná řešení, „doplatí na to Unie víc než Rusko” . Je podle jeho názoru zcela normální, že Rusko, stejně jako USA nebo EU, pouze hájí své zájmy a je proto třeba zaujmout střízlivý přístup. Jana BOBOŠÍKOVÁ (NI, CZ) uvedla, že je nutné, aby „Unie jako silné uskupení a Rusko jako velmoc lépe integrovaly své ekonomiky” , což jim umožní čelit politickým tlakům. Objem ruských vývozů do Unie v současné době přibližně odpovídá vývozům do Argentiny či do Maroka a oba partneři se proto „musí zaměřit na vytvoření dlouhodobých, vzájemně výhodných hospodářských a obchodních vztahů” , uvedla. Domnívá se současně, že je v zájmu občanů Unie, aby UE postupovala vůči Rusku jednotně.
2007-11-12
Návrhy usnesení - Schůzka na nejvyšší úrovni EU-Rusko Rozprava: 24. 10. 2007 Hlasování: 14. 11. 2007
20071109IPR12793 Přijaté usnesení EP
CS
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
