23. 10. 2007
NÁVRH USNESENÍ,
který k ukončení debaty o prohlášeních Rady a Komise
v souladu s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu
předkládají Daniel Cohn-Bendit, Bart Staes, Milan Horáček, Marie Anne Isler Béguin, Angelika Beer a Hélène Flautre
za skupinu Verts/ALE,
o přípravách na 10. summit EU-Rusko, který se bude konat dne 26. října 2007 v Mafře
Usnesení Evropského parlamentu o přípravách na 10. summit EU-Rusko, který se bude konat dne 26. října 2007 v Mafře
Evropský parlament ,
–
s ohledem na svá předchozí usnesení týkající se Ruské federace, zejména na usnesení ze dne 26. dubna 2007 a 10. května 2007,
–
s ohledem na Dohodu o partnerství a spolupráci mezi Evropským společenstvím a Ruskem, která vstoupila v platnost v roce 1997 a jejíž platnost vyprší koncem roku 2007,
–
s ohledem na konzultace EU–Rusko o lidských právech,
–
s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,
A.
vzhledem k tomu, že i přes stále větší nepochopení a nedůvěru ohledně základních politických otázek obchodní a hospodářské vztahy mezi EU a Ruskem neustále rostou,
B.
vzhledem k tomu, že ještě nebylo dosaženo žádné dohody o tom, jak překonat patovou situaci související se zákazem vývozu polského masa do Ruska; vzhledem k tomu, že to nadále brání EU v zahájení jednání o nové dohodě, která by měla nahradit současnou dohodu o partnerství a spolupráci, jejíž platnost má brzy skončit,
C.
vzhledem k tomu, že pro EU je nanejvýš důležité, aby přijala společný postoj a nepřistoupila na ruské nabídky k upevnění bilaterálních vztahů s nejochotnějšími členskými státy, vzhledem k tomu, že by na druhou stranu měly členské státy jednat zodpovědně a spravedlivě a zdržet se uplatnění svého práva veta,
D.
vzhledem k tomu, že USA tento měsíc předložily organizaci NATO a Rusku nové ústupky s cílem získat podporu Ruska pro štít protiraketové obrany, který chtějí USA vybudovat v Polsku a v České republice; vzhledem k tomu, že EU by měla mít možnost do těchto rozhovorů promluvit a vyvinout veškeré úsilí k tomu, aby bylo dosaženo společného postoje v této věci, která ovlivňuje celkovou bezpečnost a mohla by ohrozit její zahraniční politiku,
E.
vzhledem k tomu, že parlamentní volby v prosinci a prezidentské volby na jaře příštího roku pro Rusko představují důležitý test, ve kterém má šanci dokázat, že proces porušování lidských práv a demokratických svobod, který v posledních letech probíhá, a rostoucí autocenzuru a vládní kontrolu sdělovacích prostředků lze zvrátit,
F.
vzhledem k tomu, že vyšetřování řady případů zavražděných novinářů, zejména vraždy Anny Politkovské, nepřineslo žádné výsledky, což ukazuje na neschopnost policie a justice nalézt a stíhat osoby zodpovědné za tyto zločiny,
G.
vzhledem k tomu, že jako člen Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Rady Evropy se Ruská federace zavázala respektovat svobodu projevu a shromažďování; vzhledem k tomu, že EU by měla s Ruskem sdílet strategické partnerství založené na hodnotách demokracie, lidských práv a právního státu,
H.
vzhledem k tomu, že energie hraje ve vztazích EU a Ruska nadále ústřední a strategickou úlohu, vzhledem k tomu, že silná závislost EU na fosilních palivech negativně ovlivňuje možnost Evropy rozvíjet k Rusku vyrovnaný a koherentní přístup,
I.
vzhledem k tomu, že se tato nedostatečná koherence zřetelně odráží v opatrnosti, s jakou Rada a Komise kritizují porušování lidských práv v Rusku, k čemuž dochází při bilaterálních setkáních zřídka či velmi nedůrazně,
J.
vzhledem k tomu, že mír a stabilita v zemích, které sousedí s EU i s Ruskem, jsou v zájmu jak Ruska, tak i EU, vzhledem k tomu, že v Abcházii a Jižní Osetii se zvyšuje napětí a že nedošlo k pokroku, pokud jde o řešení dalších nevyřešených konfliktů;
1.
zastává názor, že v této fázi může být partnerství s Ruskou federací pouze pragmatického rázu; nicméně věří, že je nutné vynaložit veškeré úsilí na to, aby se podařilo Rusko konstruktivně a otevřeně zapojit a vyzvat k zahájení jednání o nové a dalekosáhlé dohodě založené na skutečně sdílených společných hodnotách a zájmech;
2.
v tomto ohledu zdůrazňuje, že základ jakékoli budoucí dohody s Ruskou federací musí tvořit demokracie a lidská práva, a to zejména pokud jde o definici a začlenění účinné a operativní doložky o lidských právech, a že kvalita a hloubka budoucích vztahů závisí na dodržování a podpoře takových hodnot;
3.
vyzývá ke zintenzívnění konzultací mezi EU a Ruskem v oblasti lidských práv, aby byly účinnější, více zaměřené na výsledky a otevřenější vůči nevládním organizacím a aby se do nich plně zapojil na všech úrovních Evropský parlament;
4.
všímá si v této souvislosti váhání ruských orgánů zúčastnit se opravdového dialogu o otázkách lidských práv s Evropským parlamentem, neboť se jednak neúčastnily setkání podvýboru pro lidská práva, který připravoval konzultace o lidských právech mezi EU a Ruskem, jednak v roce 2007 nepozvaly delegaci tohoto podvýboru;
5.
naléhavě žádá Radu a Komisi, aby vyzvaly Ruskou federaci k ratifikaci dodatečného protokolu Evropské úmluvy o lidských právech;
6.
vyjadřuje své obavy, pokud jde o svobodu projevu a shromažďování a svobod tisku v období před nadcházejícími parlamentními a prezidentskými volbami; vyzývá ruské orgány, aby učinily vše pro zaručení a zajištění svobodného a spravedlivého průběhu volební kampaně před oběma volbami pro všechny politické síly a pro vyvážený přístup ke sdělovacím prostředkům;
7.
znovu zdůrazňuje, že silná a nezávislá občanská společnost je základním a nenahraditelným prvkem skutečné a vyspělé demokracie; má v tomto ohledu hluboké obavy kvůli zhoršující se situaci obránců lidských práv a obtížím, kterým při své registraci a provádění své činnosti čelí nevládní organizace zabývající se podporou lidských práv; je mimořádně znepokojen právními předpisy o extremismu, které se nedávno změnily, což může mít vliv na svobodný tok informací a mohlo by ruské orgány vést k dalšímu omezení práva nezávislých novinářů a politických oponentů svobodně se vyjadřovat;
8.
vítá přijetí dohody o snadnějším udělování víz, kterou je třeba chápat jako první krok k dosažení bezvízového cestování mezi EU a Ruskem; lituje v tomto ohledu překážek a neochoty ruských orgánů tuto dohodu z politických důvodů uplatňovat;
9.
bere na vědomí zlepšení dialogu o energetice, avšak vyjadřuje znepokojení nad skutečností, že ruský stát opět přebírá kontrolu nad veškerými zdroji, včetně energie, a současně se mu nedaří politicky investovat do demokratizace průmyslových vztahů a zvýšené transparentnosti a odpovědnosti rozhodování v průmyslu, při neexistenci jednoznačných politických cílů, pokud jde o udržitelný rozvoj a účinné využívání zdrojů; vyzývá Rusko, aby urychleně začlenilo mezinárodní osvědčené postupy v oblasti transparentnosti a veřejné odpovědnosti do svých vnitrostátních právních předpisů;
10.
rozhodně vybízí oba partnery, aby se dohodli na společném přístupu k omezení klimatických změn na maximální zvýšení teploty o 2 °C oproti předprůmyslovému období prostřednictvím spravedlivých příspěvků ke snahám o snížení emisí skleníkových plynů ze strany průmyslových i rozvojových zemí v závislosti na jejich odlišných povinnostech a možnostech;
11.
uznává, že globální emise je třeba do roku 2050 snížit nejméně o 50 % oproti úrovním z roku 1990; trvá v tomto ohledu na tom, že rozvinuté země mají zvláštní odpovědnost převzít vedoucí úlohu při snižování emisí a považuje za nezbytné, aby průmyslové země dosáhly do roku 2020 snížení v řádu 30 %. vyzývá Rusko, aby při budoucích mezinárodních jednáních hrálo aktivní úlohu a aby usnadnilo rychlé dosažení dohody do roku 2008, či nejpozději 2009, za účelem zajištění kontinuity globálního trhu se sloučeninami uhlíku;
12.
vyjadřuje znepokojení nad otázkou bezpečnosti jaderného odvětví v Ruské federaci a jejími plány vyvážet jadernou technologii a materiál do dalších zemí, a nad hrozbami týkajícími se jaderné bezpečnosti a šíření jaderných zbraní, které tato situace vytváří; vyzývá Ruskou federaci, aby zastavila dodávky jaderného materiálu i jeho přepracování, neboť tyto činnosti vytvářejí rizika případného šíření jaderných zbraní;
13.
vyzývá Ruskou federaci, aby vzhledem k naléhavosti změny klimatu, sociálním výhodám, které takové investice přinesou, a tlaku na dodávky energie výrazně investovala do opatření na zvýšení energetické účinnosti; připomíná v tomto ohledu, že by pružný mechanismus obsažený v Kjótském protokolu mohl přilákat investice do modernizace jak ruské energetiky obecně, tak odvětví energetiky pro koncové uživatele;
14.
vyzývá Ruskou federaci, aby za účelem využití obrovských environmentálně udržitelných zdrojů, jimiž disponuje, podporovala rozvoj svého průmyslového odvětví obnovitelné energie; vyzývá Ruskou federaci, aby zaručila vyspělé environmentální normy pro veškeré projekty v oblasti ropy a plynu, které již probíhají nebo jsou plánovány na jejím území;
15.
vyjadřuje hluboké znepokojení nad špatnými vězeňskými podmínkami, které v Rusku panují, zejména v nápravných zařízeních pro mladistvé a ve vyšetřovacích vazbách, jejichž úroveň je dokonce ještě horší z důvodu velmi špatného zdravotnického vybavení a špatných hygienických standardů;
16.
obzvláště odsuzuje pokračující porušování lidských práv v Čečensku, kde dosud fungují protiprávní centra nuceného zadržování a kde i nadále dochází k popravám bez řádného soudu, násilným zmizením a mučení; zdůrazňuje v tomto ohledu, že v říjnu roku 2006 odmítla ruská vláda mandát zvláštního zpravodaje pro mučení, který hodlal navštívit věznice v oblasti severního Kavkazu bez předchozího oznámení;
17.
zdůrazňuje, že Ruská federace podepsala a ratifikovala Úmluvu proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání OSN z prosince 1984 a Evropskou úmluvu o zabránění mučení a nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání z roku 1987, a že jakožto člen Rady Evropy musí Rusko dodržovat článek 6 Evropské úmluvy o lidských právech, který zaručuje právo na spravedlivé řízení;
18.
vyzývá ruské orgány, aby bojovaly proti svévoli, dodržovaly zásady právního státu a nevyužívaly soudnictví jako politického nástroje; zdůrazňuje v tomto ohledu případ původních majitelů Jukosu Michaila Chodorkovského a Platona Lebeděva, kteří byli odsouzeni za podvod a daňové úniky, kteří jsou však Evropským parlamentem považováni za politické vězně, jak zdůraznil otevřený dopis prezidentu Putinovi z července 2006;
19.
i nadále není nikterak přesvědčen o tom, že by Evropa v dohledné budoucnosti potřebovala systém střel k ochraně svého území proti nepřátelským balistickým střelám dlouhého doletu vybaveným hlavicemi hromadného ničení odpálenými nepřátelskými státy či nestátními útvary; bere na vědomí ruské znepokojení v tomto ohledu, avšak vyzývá Moskvu, aby nepřerušovala uplatňování Smlouvy o konvenčních ozbrojených silách v Evropě; z hlediska nedělitelnosti evropské bezpečnosti považuje za nepřijatelné, že USA jednostranně vyjednávají se dvěma členskými státy EU o zavedení takového systému; je přesvědčen, že k tomu, aby bylo možné čelit novým závodům ve zbrojení, dlouhodobým teroristickým hrozbám a dalším hrozbám ohrožujícím evropskou a globální bezpečnost, je třeba široce investovat do politik na předcházení konfliktů a do iniciativ na odzbrojení, a že je naléhavě třeba zahájit přímý dialog s Moskvou za účelem dosažení společné a vzájemně výhodné dohody;
20.
vyjadřuje velké znepokojení nad oznámením prezidenta Putina, že Rusko plánuje zkonstruovat novou generaci jaderných zbraní; vyzývá Radu, aby vznesla tuto otázku a podnikla vše k zastavení nového závodu v jaderném zbrojení;
21.
vyzývá Rusko, aby neoddalovalo déle než do 10. prosince rozhodnutí o konečném statusu Kosova; upozorňuje na dopady, které by takové oddalování mohlo mít na stabilitu regionu, a naléhá na ruské orgány, aby jednaly konstruktivním způsobem;
22.
domnívá se, že pro uskutečnění pokroku v mírovém procesu je nezbytné silnější evropské zapojení do nevyřešených konfliktů; vyzývá Radu a Komisi, aby tuto otázku s rozhodností vznesly při jednáních s ruskými protějšky, a vyzývá ruské orgány, aby se nestavěly proti přítomnosti EU v civilních a mírových operacích;
23.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a členským státům a vládě a parlamentu Ruské federace.
