P7_TA(2010)0401
Provádění rámcových programů pro výzkum
A7-0274/2010
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2010 o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum ( 2010/2079(INI) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na sdělení Komise o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum ( KOM(2010)0187 ),
–
s ohledem na rozhodnutí Komise ze dne 23. června 2009 ohledně kritérií přípustnosti metodiky průměrných osobních nákladů (C(2009)4705),
–
s ohledem na zprávu skupiny odborníků o „následném hodnocení šestých rámcových programů (2002–2006)“ („Rietschelova zpráva“) a následné sdělení Komise ( KOM(2009)0210 ),
–
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. května 2010 nazvané „Více či méně kontrol? Rovnováha mezi administrativními náklady a rizikem chyb“ ( KOM(2010)0261 ),
–
s ohledem na závěry Rady týkající se „pokynů ohledně budoucích priorit pro evropský výzkum a inovace vycházejících z výzkumu v rámci Lisabonské strategie na období po roce 2010“, které byly přijaty dne 3. prosince 2009, a s ohledem na závěry Rady pro konkurenceschopnost týkající se „zjednodušených a účinnějších programů podporujících evropský výzkum a inovace“, které byly přijaty dne 26. května 2010,
–
s ohledem na Berlínské prohlášení o volném přístupu ke znalostem v oblasti přírodních a humanitních věd,
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro rozpočtovou kontrolu a Výboru pro regionální rozvoj ( A7-0274/2010 ),
A.
vzhledem k tomu, že sedmý rámcový program (RP7) je největším nadnárodním programem pro výzkum a vývoj na světě a rozhodujícím prvkem při vytváření evropského výzkumného prostoru a naplňování cílů strategie EU 2020;
B.
vzhledem k tomu, že výzkum je velmi důležitým přínosem pro hospodářský růst, vytváření pracovních míst a pro zelenou a udržitelnou energii,
C.
vzhledem k tomu, že rámcový program vyžaduje nejvyšší standardy excelence, efektivity a účinnosti ve výzkumu, aby bylo možno přilákat a udržet nejlepší vědecké pracovníky v Evropě a aby byla posílena inovativnější ekonomika EU založená na znalostech, která je konkurenceschopná v rámci světové ekonomiky,
D.
vzhledem k tomu, že koordinace mezi vnitrostátními, regionálními a evropskými politikami výzkumu je stále omezená, což je velkou překážkou při dosahování nákladově efektivních řešení,
E.
vzhledem k tomu, že pro stávající řízení RP7 je – navzdory pokroku dosaženému oproti RP6 – charakteristická přílišná byrokracie, nízká tolerance rizik, malá účinnost a příliš velká zpoždění, která působí jako jednoznačná překážka účasti výzkumné a akademické obce, organizací občanské společnosti, podniků a průmyslu (zejména menších subjektů spojených s výzkumem, včetně MSP),
F.
vzhledem k tomu, že všechny zainteresované strany požadují další zjednodušení a harmonizaci pravidel a postupů, přičemž zjednodušení není cílem samo o sobě, ale spíše nástrojem k zajištění atraktivity a přístupu k financování výzkumu v EU a ke zkrácení doby, kterou musí výzkumní pracovníci věnovat samotnému procesu,
G.
vzhledem k tomu, že financování založené na výsledcích může omezovat rozsah výzkumných projektů na méně riskantní projekty a na výzkum orientovaný na trh, což může bránit EU v prosazování špičkové kvality u hraničního výzkumu a inovací,
H.
vzhledem k tomu, že je třeba jednoznačně rozlišovat mezi výzkumem a inovacemi jako dvěma rozdílnými procesy (výzkum je přeměnou investic ve znalosti a inovace jsou přeměnou znalostí v investice),
I.
vzhledem k tomu, že současný proces zjednodušování přichází v klíčovém okamžiku a přináší impuls pro přezkum RP7 v polovině období a pro přípravu nadcházejícího RP8,
J.
vzhledem k tomu, že příprava a provádění stávajícího RP7 a budoucích rámcových programů musí vycházet ze zásad jednoduchosti, stability, transparentnosti, právní jistoty, důslednosti, špičkové kvality a důvěry,
1.
podporuje iniciativu obsaženou ve sdělení Komise, která spočívá ve zjednodušení provádění rámcových výzkumných programů a poskytuje zásadní opatření a tvůrčí kroky při řešení problémů, na které účastníci RP narážejí;
2.
upozorňuje na skutečnost, že i když je proces zjednodušování důležitý, je pouze jednou z reforem, které jsou pro zlepšení financování výzkumu EU nezbytné;
3.
zdůrazňuje, že je nutné v případě každého jednotlivého opatření na zjednodušení stanovit, zda vstoupí v platnost ve stávajícím právním rámci nebo zda jsou zapotřebí změny pravidel finančního nařízení, pravidel pro účast nebo specifických pravidel pro RP;
4.
vyzývá Komisi, aby přispěla k současné reformě finančního nařízení, která sleduje tyto cíle: zvýšení soudržnosti stávajícího právního rámce; snížení počtu ustanovení; srozumitelnost a jednoznačnost a také zvládnutelnost; za tímto účelem vyžaduje, aby do textu finančního nařízení byla začleněna pravidla pro účast;
5.
zdůrazňuje skutečnost, že spolu s navrhovanými zjednodušeními by Komise měla vypracovat i podrobný plán pro rozvoj výzkumné infrastruktury v nových členských státech, aby byly pro všechny členské státy vytvořeny rovné příležitosti, pokud jde o přístup k financování v rámci RP7 a budoucího RP8;
6.
konstatuje, že účast soukromého sektoru v rámcovém programu zůstává nízká kvůli složitým pravidlům pro účast, jejichž osvojení je časově náročné, dále kvůli vysokým osobním nákladům a nepřiměřené byrokracii;
Praktický posun ke zjednodušení administtrativy a financování
7.
vítá rostoucí úsilí o zjednodušení administrativy a financování v rámci pravidel pro RP v průběhu programu a během životního cyklu projektu (podání žádosti, vyhodnocení a řízení), tedy zjednodušení, z kterého by měly přednostně těžit zainteresované strany;
8.
zdůrazňuje, že jakýkoli proces zjednodušování v průběhu stávajícího RP7 by měl být prováděn pečlivě, aby byla zachována stabilita, soudržnost a právní jistota a současně byla zajištěna vzájemná důvěra mezi všemi zúčastněnými stranami; zdůrazňuje v tomto ohledu, že vzhledem k tomu, že by se co nejdříve mělo usilovat o jednotný výklad stávajících pravidel, nemělo by se u platných smluv uplatňovat dodatečné ujednávání „pokynů“;
9.
vyjadřuje své znepokojení nad skutečností, že stávající systém a praxe řízení RP7 jsou příliš orientované na kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší účasti a méně přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na vědomí, že jak se zdá, stávající řídící systém „nulové rizikové tolerance“ se rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal; vyzývá proto k revizi a/nebo širší interpretaci služebního řádu EU v otázce osobní odpovědnosti a také k předložení konkrétních návrhů v průběhu reformy finančního nařízení (např. pojištění nebo systém sdíleného rizika);
10.
domnívá se, že přednostním cílem sledování a finanční kontroly, kterou provádí Komise a OLAF, by měla být ochrana finančních prostředků a boj proti podvodům a současně jednoznačné rozlišování mezi podvody a chybami; považuje v tomto ohledu za nezbytné zavést do všech závazných právních předpisů jasnější definici „chyb“, včetně mechanismů pro rozlišení mezi chybami a rozdílnými výklady; vyzývá proto k důkladné analýze chyb a informování o nich, jakož i k přijetí opatření určených k nápravě těchto chyb;
11.
je přesvědčen, že řízení financování evropského výzkumu by mělo být více založeno na důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde o účastníky ve všech fázích projektů, při současném zajištění odpovědnosti, a mělo by mít pružná pravidla EU, aby bylo případně možno je lépe přizpůsobit jiným stávajícím vnitrostátním právním předpisům a uznávaným účetním postupům;
12.
plně podporuje schválení vyšší přípustné míry rizika chyb, která omezí jak složitost, tak dodatečné audity, a současně zajistí odpovídající rovnováhu mezi řádným finančním řízením a příslušnými kontrolami; zdůrazňuje, že je velmi důležité zajistit, aby pravidla pro účast byla interpretována a uplatňována jednotně, což povede ke snížení chybovosti;
13.
požaduje, aby ti, kteří v rámcovém programu dostávají granty, byli lépe informováni o příslušných auditních strategiích Komise; doporučuje, aby informace o těchto strategiích byly šířeny prostřednictvím vnitrostátních kontaktních středisek a aby byly součástí služby Cordis;
14.
souhlasí s širším přijetím obvyklých účetních postupů pro způsobilé náklady účastníků (poté, co byly jednoznačně definovány a odsouhlaseny), zejména pro metodiky průměrných osobních nákladů, a doporučuje jejich přijetí za předpokladu, že jsou tyto postupy v souladu s vnitrostátními předpisy a jsou schváleny příslušnými orgány, takže je každému příjemci podpory ponechána dostatečná volnost, aby použil buď svou současnou metodiku nebo metodiku průměrných osobních nákladů;
15.
naléhavě vyzývá Komisi, aby se aktivně zabývala žádostmi Parlamentu vznesenými v jeho rozhodnutích o udělení absolutoria za roky 2007 a 2008, zejména aby předložila konkrétní návrhy na zjednodušení výpočtu průměrných osobních nákladů a aby tyto návrhy uplatňovala;
16.
domnívá se, že při provádění auditů celé metodiky nákladů by evropské instituce měly v případě veřejných subjektů přijmout prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti roční závěrky organizace a legality a správnosti uskutečněných transakcí vydané nejvyšším vnitrostátním kontrolním orgánem a/nebo vnitrostátními veřejnými kontrolními orgány;
17.
podporuje další snížení počtu kombinací měr financování a metod výpočtů nepřímých nákladů různých systémů financování a činností (řízení, výzkum, demonstrace a šíření), aniž by byly ohroženy stávající míry financování; uznává však, že stávající rozlišování mezi univerzitami, výzkumnými středisky, průmyslem, neziskovými organizacemi a MSP by mělo být zachováno; vyzývá Komisi, aby zachovala využívání skutečných nákladů jako metody kombinování měr financování a definování nepřímých nákladů;
18.
je toho názoru, že jednorázové částky a paušální platby by měly být používány dobrovolně a uplatňovány pouze v případě potřeby; vyzývá Komisi, aby blíže objasnila termíny, které se používají pro jednorázové částky a paušální částky;
19.
je pro zavedení jednorázových částek pro „jiné přímé náklady“, pokud bude zachována možnost uvádět skutečné náklady; vyzývá Komisi, aby využívání jednorázových částek na osobní náklady posuzovala přísně; zdůrazňuje, že jednorázové částky jsou nejúčinnější variantou pro mezinárodní spolupráci partnerských zemí v rámci RP;
20.
uznává, že snížení velikosti na menší konsorcia, pokud je to možné, přispívá k procesu zjednodušování, zkrácení harmonogramu projektů a snížení administrativních nákladů;
21.
domnívá se, že multidisciplinární povaha práce, která má být vykonána, by měla odůvodnit existenci větších týmů;
22.
navrhuje například postup mlčenlivého souhlasu za účelem usnadnění změny v dohodě o udělení grantu, zejména aby bylo možno zohlednit změny ve složení konsorcia nebo v jeho finančním a administrativním uspořádání;
23.
je pro úplné zrušení mechanismů zaznamenávání času, jako jsou pracovní výkazy (toto zrušení by nemělo být omezeno na používání jednorázových částek);
24.
vítá okamžité zrušení povinnosti získat zpět úroky z předběžného financování;
25.
souhlasí s tím, že využití udělování cen je třeba podporovat, ale nikoli jako náhradu za řádné strukturované financování;
26.
vyzývá Komisi, aby povolila proplácení nákladů vzniklých po představení návrhu poté, co byl vybrán jako úspěšný, a to s cílem usnadnit účast průmyslovým partnerům a zejména MSP;
27.
požaduje zjednodušený výklad a další vysvětlení definice výrazu způsobilé náklady (jako jsou daně a poplatky v osobních nákladech, nemocenské dávky a dávky v mateřství) a také vysvětlení otázky, zda se způsobilé náklady vztahují na DPH; vyzývá Komisi, aby posoudila, zda by se DPH měla považovat za způsobilou položku nákladu, není-li odpočitatelná; požaduje další vysvětlení postupu týkajícího se směnných kurzů pro partnery, kteří používají různé měny;
28.
vyjadřuje politování nad skutečností, že zavedení identifikačního kódu účastníka (PIC) nevedlo ke snížení počtu opakovaných žádostí o právní a finanční údaje (a podklady) a že po přijetí PIC během zpracování žádosti nenásleduje vždy proces ověřování správnosti údajů; vyzývá proto příslušné zúčastněné strany, aby PIC zdokonalily a zefektivnily jeho používání;
29.
žádá Komisi, aby předložila přesnější, stálá a transparentní pravidla postupu v případě auditů, včetně pravidel a zásad, které zajišťují, aby byla respektována práva kontrolovaného subjektu a aby byly vyslyšeny všechny strany, a zpráv o poměru mezi náklady a přínosem auditů;
30.
naléhavě vyzývá Komisi, aby zavedla audity v duchu jednotného přístupu a přešla na audity v reálném čase prováděné jediným subjektem, což by umožnilo příjemcům podpor opravit jakékoli systémové chyby a vypracovat kvalitnější prohlášení o nákladech v příštím roce; je přesvědčen, že tyto audity v duchu jednotného přístupu by měly dále zajistit, aby ukončené projekty nebyly podrobeny auditu různých auditorů více než jednou tak, aby Komise věřila stanovisku prvního jmenovaného nezávislého auditora a aby dokumenty byly poskytovány pouze jednou, bez ohledu na to, kolik auditů se provádí;
31.
vyzývá Komisi, aby poskytla právní jistotu tím, že upustí od používání přísnější definice pravidel pro účast se zpětnou působností i od vyžadování od příjemců, aby přepočítávali finanční prohlášení, která již byla schválena útvary Komise, čímž se sníží potřeba dodatečných auditů a zpětných oprav; žádá Komisi, aby urychleně řešila situace z minulosti, které vyplynuly z probíhajících inspekcí, a aby jednala s rozvahou a dodržovala zásady řádného finančního řízení; doporučuje, aby se tyto sporné situace řešily dohodou mezi všemi stranami, např. na základě nezávislého nového auditu a/nebo na základě zásahu nezávislého prostředníka ad hoc;
32.
navrhuje zavedení postupu reakce, podle kterého v případě, že Komise na přijaté informace v dané lhůtě nezareaguje, se bude mít za to, že Komise tyto informace schválila;
33.
vyzývá Komisi, aby pravidelně informovala Parlament o administrativních nákladech na RP7, včetně výdajů na řízení pro Komisi i účastníky, a také o opatřeních, která byla v zájmu snížení nákladů již učiněna, nebo která jsou plánována;
Radikální posun ke zlepšení kvality, usnadnění přístupu a zvýšení transparentnosti
Přechod k „vědecky podloženému“ přístupu
34.
připomíná Komisi, že se předpokládá, že příjemci podpor na programy EU provádějí financované aktivity v dobré víře a že vyvíjejí maximální úsilí, aby dosáhli očekávaných výsledků;
35.
je proto znepokojen celkovou stávající orientací Komise na financování založené na výsledcích (v podstatě odůvodněné zásadami řádné odpovědnosti) a je velmi znepokojen možným dopadem, jaký může mít financování založené na výsledcích na kvalitu a povahu výzkumu, a možným omezením vědeckého výzkumu a nepříznivým vlivem na projekty, jejichž cíle nelze změřit a nebo tyto cíle nelze měřit podle kritéria bezprostředního využití stejně tak je znepokojen možným výsledkem, pokud jde o další předběžná a dodatečná hodnocení výstupů/výsledků projektů a stanovení kritérií nezbytných pro jejich vymezení;
36.
považuje za nevhodné používat (kromě výjimečných a řádně odůvodněných případů) jednorázové částky, jako jsou dohodnuté jednorázové částky vázané na konkrétní projekt nebo předem stanovené jednorázové částky na projekt; místo přístupu „s vysokou úrovní“ důvěry upřednostňuje přístup „na míru“ pro hraniční výzkum; doporučuje zahájit pilotní testy „financování zaměřeného na výsledky“ s jednorázovými částkami vázanými na konkrétní projekt, které by byly vyplaceny na základě dohodnutých výstupů/výsledků za výzkumné a demonstrační projekty ve zvláště náročných oblastech;
37.
místo „vědecky podloženého“ systému financování upřednostňuje systém s důrazem na vědecko-technická kritéria a srovnávací hodnocení založené na špičkové kvalitě, důležitosti a dopadu se zjednodušenou a účinnou kontrolou, přičemž musí být respektováno právo všech stran být vyslyšen; je přesvědčen, že tento vědecky podložený přístup bude znamenat důležitý posun od finanční k vědecko-technické stránce s ohledem na kontrolní mechanismy; domnívá se, že tento přístup umožní zainteresovaným stranám zaměřit své úsilí na své klíčové schopnosti, na vědeckotechnické záležitosti a na vybudování evropského výzkumného prostoru (EVP);
Optimalizace času
38.
vítá celkovou tendenci směřující ke zkrácení průměrné doby potřebné na udělení grantu a doby do obdržení plateb, avšak vyjadřuje jisté výhrady k obecnému používání výzev se širšími tématy a výzev s datem uzávěrky; uznává však, že takové výzvy jsou vhodné pro malé a střední podniky jako prostředek snížení ke snížení nejistoty ohledně možností financování a jako prostředku k povzbuzení k účasti;
39.
vyjadřuje své znepokojení nad skutečností, že v současnosti je průměrná doba od termínu pro předložení návrhu k podpisu smlouvy (doba předcházející uzavření smluv) stále příliš dlouhá a že existují nesrovnalosti mezi jednotlivými útvary Komise; vyzývá Komisi, aby zkrátila dobu předcházející uzavření smluv na maximálně 6 měsíců a aby stanovila pevné lhůty pro vyhodnocení a vyjednání smluv, a to na základě systému referenčních hodnot;
40.
vyzývá Komisi, aby prodloužila průměrnou dobu mezi zveřejněním výzvy k předkládání návrhů a lhůtou pro předložení žádosti;
41.
má zásadní výhrady, pokud jde o následky zrušení požadavku poskytnout stanovisko zástupců výborů členských států k rozhodnutím o výběru jednotlivých projektů, zejména těch, které mají dopad na etiku, bezpečnost a obranu;
42.
je přesvědčen, že přístup, jehož cílem je usnadnit nalezení společných základních zásad, by se neměl dotknout vnitrostátních etických alternativ a specifičností v otázkách výzkumu;
43.
podporuje obecnou tendenci uplatňovat zejména v případě, kde se očekává nadměrné předkládání žádostí, postup „dvoufázových žádostí“, za předpokladu, že je hodnocení v počáteční fázi prováděno velmi pečlivě (cíle, vědecký přístup, schopnosti účastníků, přínos vědecké spolupráce a celkový rozpočet); zdůrazňuje že takový přístup zvyšuje šance na úspěch ve druhé fázi, za předpokladu, že není uplatňován na úkor delší doby předcházející uzavření smluv nebo doby na udělení grantu; je přesvědčen, že tento přístup snižuje náklady na podávání žádostí;
Přechod k systému „zaměřenému na uživatele“, pokud jde o přístup
44.
zdůrazňuje, že řízení RP se musí při své práci zaměřovat na příjemce podpor a poskytovat jim lepší přístup k RP;
45.
požaduje podstatné zlepšení, pokud jde o jednoznačnost a přístupnost dokumentů s pokyny, které by měly být shrnuty do příručky a přeloženy do úředních jazyků EU;
46.
zdůrazňuje, že je zapotřebí zvýšit účast nových členských států na projektech rámcového programu tím, že se zjednoduší postupy pro podávání žádostí a zadávání zakázek, které jsou značnou překážkou pro přijetí ve fázi návrhů, a to zejména pro ty, kteří se o účast ucházejí poprvé;
47.
doporučuje, aby byla zainteresovaným stranám poskytována větší jistota tím, že na Komisi bude, pokud možno, jediný vedoucí projektu, který bude během celého životního cyklu daného projektu poskytovat individuální podporu, a pravidla budou prováděna důsledně
48.
požaduje, aby v každém dokumentu poskytnutém Komisí a jejími útvary byl jasně stanoven jeho právní status a aby v něm bylo přesně uvedeno, kdo a jakým způsobem je jeho obsahem vázán;
49.
podporuje další zavádění elektronické správy a více nástrojů informačních technologií, a zejména rozvoj portálu účastníků výzkumu a zavedení elektronického podpisu; vyzývá Komisi, aby zřídila integrovaný a uživatelsky vstřícný online systém; podporuje, aby byly dostupné všechny elektronické informace o řízení programu (označení, žádost, vyjednávání a zpráva); podporuje, aby tento online systém byl dostupný od prvního dne existence programu a aby byl přístupný ve všech fázích; je toho názoru, že by měly být podporovány videokonference, jež by nahrazovaly osobní setkání; doporučuje, aby služby elektronické správy používaly při komunikaci otevřené protokoly a formáty, aby byla zaručena jejich přístupnost a interoperabilita;
50.
doporučuje, aby Komise zahájila informační kampaň na zvýšení povědomí o nástrojích informačních technologií, jež jsou v rámci tohoto programu k dispozici;
51.
vítá pilotní projekt Komise nazvaný otevřený přístup, jehož cílem je zlepšit přístup k výsledkům výzkumu jak pomocí systému Cordis, tak i povzbuzováním vědeckých pracovníků k tomu, aby svůj výzkum registrovali v archivu;
52.
zdůrazňuje, že aby měli příjemci přístup k projektům v oblasti výzkumu a inovací, musí mít vynikající technické schopnosti a velmi dobrou znalost správních a finančních postupů, a proto je tento přístup velmi obtížný pro menší žadatele, jako jsou MSP a malá výzkumná zařízení nacházející se v okrajových regionech; připomíná, že přibližně 90 % podniků v Evropě jsou MSP a že je proto nezbytné zajistit jejich účinné zapojení do využívání prostředků 7. rámcového programu;
53.
zdůrazňuje, že je zapotřebí větší transparentnost, pokud jde o proces výběru témat pro výzvy, který by měl zajistit náležité zapojení příslušných zúčastněných stran;
54.
doporučuje vytvoření transparentnějšího, soudržného a harmonizovaného systému srovnávacího hodnocení na základě kvality;
Součinnost programů a nástrojů
55.
naléhavě požaduje, aby se omezila složitost programů EU (např. RP, program pro konkurenceschopnost a inovace, strukturální fondy) a přidružených nástrojů (společná technologická iniciativa, iniciativy podle článku 187, partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, projekty podle článku 185, znalostní a inovační společenství, projekt Era-net atd.); zdůrazňuje, že toto omezení povede k plnému využívání součinnosti, jež je výsledkem jejich kombinované činnosti;
56.
s politováním konstatuje, že velké množství výzkumných institucí, způsobů spolupráce a správních mechanismů spolu se složitostí situace, která tak vzniká, vyvolávají problémy v oblasti transparentnosti vůči rozpočtovému orgánu a jsou příčinou rozdílného zacházení s příjemci;
57.
doporučuje omezený soubor pravidel a společných zásad pro financování výzkumu a vývoje ze strany EU a vyzývá k soudržnosti a harmonizaci při provádění a interpretaci pravidel a postupů; zdůrazňuje, že je třeba uplatňovat tento společný soubor předpisů na celý RP a přidružené nástroje i v rámci Komise, a to bez ohledu na to, který subjekt nebo výkonná agentura za provádění odpovídá;
58.
doporučuje zavedení mechanismů společného řízení v rámci Komise a zahájení odborného školení pro vedoucí projektů a interní auditory; naléhavě požaduje vytvoření mechanismu odvolání, např. zřízení funkce „prostředníka RP“, pro účastníky v případech nesoustavné a nekonzistentní interpretace pravidel a postupů; je přesvědčen, že rozhodnutí přijatá tímto prostředníkem by měla být konečná a závazná;
59.
domnívá se, že inovace mohou být nejvíce podporovány na regionální úrovni díky blízkému vztahu vysokých škol, veřejnoprávních výzkumných subjektů, velkých podniků, malých a středních podniků a regionálních a místních orgánů, zejména v rámci seskupení; poznamenává rovněž, že podpora inovací na regionální úrovni může pomoci snížit sociální a územní rozdíly; vyzývá však v rámci plánování výzkumných a rozvojových činností na evropské úrovni k lepší koordinaci úsilí na různých úrovních (regionální, vnitrostátní a na úrovni Společenství); zdůrazňuje rovněž potřebu lepšího propojení akademických institucí a průmyslu;
Poučení pro příští rp
60.
je přesvědčen, že radikální reorganizace administrativní stránky RP je jednou z nejvyšších priorit, kterými je třeba se zabývat při navrhování nadcházejícího RP;
61.
domnívá se, že při restrukturalizaci rámce pro financování výzkumu a pro umožnění dalšího pokroku ve zjednodušování financování výzkumu hraje klíčovou úlohu revize finančního nařízení, služebního řádu a zavedení přijatelného rizika výskytu chyb spojeného s výzkumem (TRE);
62.
vyzývá Komisi, aby posoudila účinnost každého jednotlivého nástroje v rámci každého programu, pokud jde o dosažení konkrétních politických cílů, a vyzývá ji, aby omezila různorodost nástrojů všude tam, kde se jednoznačně neprokáže účinnost nebo významný přínos, a aby současně zachovala dostatečnou pružnost, aby bylo možno vyhovět specifičnosti projektu;
63.
podporuje jako základ pro RP8 vědecky podložený systém financování a dobře vyvážené rozdělování oběma směry: přístup shora dolů zaměřený na dopad a vědecky orientovaný přístup zdola nahoru;
64.
je přesvědčen, že RP8 by se měl zaměřit na hraniční výzkum a současně by měl zohlednit celý inovační řetězec od hraničního výzkumu přes technický rozvoj, demonstrace, šíření, zhodnocení výsledků až po rychlé začleňování výsledků výzkumu na trhy;
65.
je přesvědčen, že RP8 by měl podporovat spolupráci mezi evropskými výzkumnými pracovníky zavedením systému „výzkumných voucherů“, v jehož rámci budou finanční prostředky poskytnuty vědeckým pracovníkům poté, co se přesunou na univerzity v jiných členských státech, což bude přínosem pro střediska špičkové úrovně, nezávislé univerzity i pro zvýšení mobility výzkumných pracovníků;
66.
vyzývá Komisi, aby zveřejnila analýzu úrovně zapojení různých členských států do RP7 a aby výsledky zohlednila s cílem zajistit vyrovnaný rozvoj výzkumu v rámci RP8 ve všech členských státech;
67.
je přesvědčen, že při stanovování priorit pro RP8 by měly být zváženy širší možnosti financování inovací, které nejsou založeny na grantech, včetně podniků veřejného a soukromého sektoru a půjček pro kapitálové investice;
68.
doporučuje, aby RP8 byl dále internacionalizován prostřednictvím spolupráce s třetími zeměmi, včetně rozvojových zemí, přičemž jim poskytne jednoduchá a konkrétní pravidla pro řízení; podporuje, v očekávání nadcházejícího RP8, výměnu osvědčených postupů a norem s jinými mezinárodními partnery;
69.
podporuje úlohu Komise jakožto strážkyně tam, kde je třeba financování od vnitrostátních nebo regionálních orgánů;
70.
vítá zřízení podskupiny, která se v rámci Komise zabývá inovacemi, a její jednání o tom, jak měřit účinnost politiky EU v oblasti výzkumu a rozvoje a s tím spojené výdaje na projekty v rámci výzkumu a rozvoje;
o
o o
71.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
