Rozhovor: Černohorský premiér Milo Djukanovič
Vnější vztahy
2008-06-24 - 17:49
Černohorský premiér Milo Djukanović V pondělí 23. června navštívil Evropský parlament černohorský premiér Milo Djukanovič. Bývalý basketbalista stojí již od roku 1991 v čele své malé jadranské země. Byl hlavním hybatelem nezávislosti, kterou si Černohorci odhlasovali v roce 2006. Po odtržení od Srbska směřuje Černá Hora do Evropské unie, chce se stát členskou zemí již v roce 2012. Černohorci již dnes používají euro, i když (zatím) nepatří do eurozóny. Milo Djukanoviče jsme se zeptali, jak hodnotí ambice na členství v EU.
Černá Hora se stala nezávislou zemí teprve před dvěma roky. Proč chcete hned vstoupit do Evropské unie? Jak vám může EU pomoct řešit vaše problémy?
Když jsme bojovali za naší nezávislost, tak jsme velice jasně říkali, že o své budoucnosti chceme rozhodovat sami. Z našeho pohledu leží naše budoucnost v Evropě.
Proč se chceme stát členy EU? Jednoduše protože sdílíme stejné hodnoty. Není to tak, jak by se mohlo zdát, že naše malá země si něco slibuje od předvstupních fondů. Věříme ve vlastní schopnosti.
Co bude členství Černé Hory v EU znamenat pro celý region?
Chceme aby Černá Hora a celý region západního Balkánu byl součástí bezpečnostního, politického a hospodářského systému Evropské unie. Na Balkánu jsme měli v pravidelných intervalech krize, včetně té aktuální. Proto je ve vlastním zájmu nejen Západního Balkánu, ale i Evropské unie, aby začlenila tyto země do vlastních řad.
Co přinese Černá Hora Evropské unii?
Každý přináší něco mimořádného a tak to bude i s Černou Horou. I tak malá země, jako je ta naše může obohatit takové již bohaté společenství jako je EU. Jedna hodnota na kterou jsme hrdí - především podíváte-li se na souvislosti v regionu - je naše multikulturní společnost. Většinou to bylo v devadesátých letech považováno zátěž než za přínos. Proto jsme měli v regionu tolik fanaticky vedených náboženských válek.
I když Černá Hora je nejmenší zemí v regionu, tak se jí podařilo zachovat mír, posílit harmonii mezi různými etniky, získat důvěru mezinárodního společenství a zahraničních investorů, abychom se mohli vyvíjet celkem dynamicky. Máme překrásnou přírodu, nádherné jaderské pobřeží s malebnou krajinou, vysoké hory, hluboké kaňony a velká jezera.
Je Černá Hora příkladem, anebo dokonce předlohou pro nezávislost Kosova? Jak hodnotíte budoucnost Kosova? Bude možné normalizovat vztahy se Srbskem?
Je to nevyhnutelné. Dříve nebo později se musí Srbsko vyrovnat s politickými chybami, které napáchalo během uplynulých desetiletí. Bohužel nebyla na obou stranách ochota se dohodnout na společném řešení, takže následovalo vyhlášení nezávislosti Kosova. Mnoho významných zemí Evropské unie a mezinárodní společenství již nezávislost Kosova uznalo. Nedovedu si představit, že by někdo seriózní chtěl otočit kolo dějin zpět.
My jednáme ze dvou důvodů opatrně. Za prvé sousedíme jak s Kosovem, tak i se Srbskem. Takže bychom spíše měli pomoct, než přilévat olej do ohně unáhlenými kroky. Za druhé jsme teprve dva roky nezávislí a naší nezávislosti jsme docílili tím, že jsme opustili unii se Srbskem. Naše nezávislost zanechala svá traumata na černohorsko-srbských vztazích.
Proč používá Černá Hora eurobankovky a euromince místo vlastní měny?
Miloševičův režim se snažil řešit hospodářské problémy tím, že tiskl bezcenné peníze a to bez našeho vědomí. V určitý moment jsme se odhodlali, že se budeme chránit a zavedli jsme německou marku jako oficiální platidlo na území Černé Hory. Později byla německá marka nahrazena eurem a tak jsme se stali rovněž uživateli eura. To sice neznamená, že bychom byli součástí evropské měnové unie (eurozóny), ale zaujímáme velice zodpovědný postoj vůči používání eura.
Dostalo se nám obrovských přínosů protože máme euro. Za prvé jsme opustili jakékoliv iluze, že lze žít a prosperovat na základě inflace, což bylo typické pro bývalou Jugoslávii. A za druhé jsme daleko atraktivnější pro zahraniční investory, protože oni tím pádem u nás používají svou vlastní měnu.
Děkujeme Vám za rozhovor.
Černá Hora v kostce
* V Černé Hoře žije okolo 650,000 obyvatel
* Oficiálními jazyky jsou černohorština, srbština, bosenština, chorvatština (příbuzné jihoslovanské jazyky odvozené od srbochorvatštiny) a albánština
* Černá Hora sousedí s Albánií, Chorvatskem, Bosnou a Hercegovinou a z Kosovem.
20080624STO32550 Tisková zpráva (anglicky) Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi ES a Černou Horou (13.12.2007) Evropská komise: Informace o Republice Černá Hora Tisková zpráva: Kosovo (20.2.2008) Rozhovor: Poslankyně Doris Pack o Kosovu (28.4.2008) Článek z roku 2006: Černá Hora má před sebou nové výzvy (31.5.2006)
CS
1
PHOTO
20080624PHT32615.jpg
CS
4
LINK
http://ec.europa.eu/enlargement/potential-candidate-countries/montenegro/index_en.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080623IPR32424 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0617 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219IPR21734 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080418STO27002 0 NOT XML V0//CS
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060530STO08530 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
