Parlament nastínil priority jarního summitu Unie
Evropská rada
2007-02-14 - 17:24
Evropský parlament nastínil priority nadcházející vrcholné schůzky šéfů států a vlád Evropské unie. Na summitu v Bruselu se 8. a 9. března 2007 lídři Sedmadvacítky mají věnovat zejm. pokroku v uskutečňovaní tzv. Lisabonské strategie, jejímž hlavním cílem je posílit hospodářských růst a zvýšit zaměstnanost. Podle europoslanců je tato strategie "odpovědí Evropy na výzvy globalizace".
Za předpoklad úspěchu strategie Parlament označuje "růst a zaměstnanost (...) spolu se vzájemnou provázaností reforem v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí s cílem vytváření dynamického a inovačního hospodářství a společnosti". Podle poslanců by se strategie neměla zaměřit jen na několik priorit souvisejících s dokončením vnitřního trhu a lepšími právními předpisy.
EU by se podle EP měla snažit stát ekonomickou oblastí s nejvyšší energetickou účinností a nejefektivnějším využíváním zdrojů na světě. Pokud jde o schopnost účinně reagovat na výzvy a příležitosti globální ekonomiky i na jiné zásadní výzvy, např. na změnu klimatu, má podle poslanců zásadní význam inovace.
Zajištění udržitelných energetických politik
Lisabonská strategie může být podle Parlamentu úspěšná jen tehdy, pokud bude nadále vyvíjeno úsilí o vytvoření společné energetické politiky. Ta by měla přispívat k větší konkurenci a lépe sloužit spotřebitelům: "V rozmanitosti spočívá nejen síla Evropy, ale také její bezpečnost, pokud jde o dodávky energie."
EP uznává, že jaderná energie je v mnoha členských státech důležitou součástí celkové skladby zdrojů energie a jejíž využívání napomáhá bránit emisím kysličníku uhličitého. Usnesení zároveň podotýká, že v souvislosti s výrobou atomové energie existují určitá rizika, a dosud nebylo přijato žádné konečné řešení ohledně recyklace jaderného odpadu.
Energetická politika šetrná k životnímu prostředí
EP naléhá na Evropskou radu, aby podpořila akční plán navržený Evropskou komisí, který by obsahoval např. tyto body:
středem zájmu energetické politiky by se měli stát spotřebitelé, ať již domácnosti, nebo komerční a průmysloví odběratelé;
na úrovni Rady a Komise by měl být vypracován časový plán pro dosažení cíle 50% podílu obnovitelných zdrojů energie do roku 2040, 30% snížení emisí CO2 v EU do roku 2020 a 60–80 % snížení do roku 2050;
reforma systému obchodování s emisemi v EU (ETS) vedoucí trh k investicím do nízkouhlíkového hospodářství, které by mělo vycházet ze stanovených cílových hodnot emisí sloučenin uhlíku v EU do roku 2020 včetně 25 % cílového podílu energie z obnovitelných zdrojů do roku 2020 a ze závazného cíle pro emise výfukových plynů automobilů.
Parlament vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, že EU bude i do roku 2020 energeticky nejúčinnějším hospodářstvím na světě, a aby učinily opatření pro energetickou účinnost horizontální prioritou všech odvětví v EU. Usnesení připomíná, že pokud by členské státy plně uplatňovaly stávající právní předpisy EU, bylo by již splněno 50 % z cíle EU snížit do roku 2020 spotřebu energie o 20 %.
Vytvoření vnitřního trhu s energií
K docílení vysokého stupně konkurenceschopnosti, energetické nezávislosti, dlouhodobé stability, účinnosti, citlivosti k životnímu prostředí a zabezpečení dodávek energie je podle poslanců třeba jasný a stabilní politický rámec a konkurenceschopný trh s energií.
Zvyšování zaměstnanosti a vytváření nových příležitostí
Parlament se domnívá, že reforma trhu práce musí usilovat o sladění požadavků velkých průmyslových společností týkajících se větší pružnosti s požadavky pracovníků na větší bezpečnost, například vytvořením nových možností zaměstnání a nových forem zabezpečení.
Tato kombinace pružnosti a sociálního zabezpečení podle poslanců usnadní přizpůsobení se pracovníků, firem a malých a středních podniků výzvám dynamické ekonomiky a vyvíjející se společnosti.
EP proto vyzývá Evropskou radu a členské státy, aby stanovily jasné a objektivní cíle a zavedly účinnější postup srovnávání výkonů a výměny osvědčených postupů s ohledem na vytvoření a uplatňování rovnováhy mezi flexibilitou a jistotou zaměstnání ( "flexicurity" ).
Usnesení vyzývá členské státy, aby spolu se sociálními partnery přijaly další opatření pro vytvoření pracovních příležitostí a zvýšení podílu mladých lidí, žen a starších pracovníků na trhu práce prostřednictvím následujících opatření:
každému mladému člověku bude během šesti měsíců po ukončení školní docházky nabídnuto zaměstnání, odborná příprava nebo jiné opatření umožňující získání zaměstnání a nezaměstnaní pracovníci budou mít větší přístup k odborné přípravě bez ohledu na pohlaví, náboženství nebo přesvědčení, postižení, věk nebo sexuální orientaci ;
doba pro zahájení činnosti nového podniku bude snížena na maximálně jeden týden a náklady na zahájení činnosti a správní náklady budou nízké;
zvýší se investice do komplexních a cenově dostupných sítí péče o děti a dalších typů péče;
dále se sníží daňové zátěže zaměstnavatelů;
bude pokračovat boj proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a budou vypracovány přistěhovalecké a integrační politiky, které odpovídají potřebám evropské ekonomiky a společnosti;
bude dán čerstvý impuls zvyšování znalostí a inovaci tím, že se zvýší investice do této oblasti;
budou stanovena jasnější práva a povinností pro vzdělávání, odbornou přípravu a celoživotní vzdělávání;
budou používány informační a komunikační technologie; vzdělávací systém bude lépe odpovídat potřebám nových trhů práce a do učebních osnov bude zařazena příprava k podnikání.
Odstranění přetrvávajících nedostatků vnitřního trhu
Za mimořádně politováníhodnou považuje Parlament skutečnost, že se dosud nepodařilo dosáhnout pokroku v oblasti evropské patentové politiky. Za nepřijatelné usnesení označuje, že dosud nebyla vytvořena jednotná evropská strategie v oblasti patentů.
Rozprava
Z českých europoslanců v rozpravě vystoupila Jana BOBOŠÍKOVÁ (NA). "Obávám se, že obchodní válka pod krycím názvem 'globální oteplování' si brzy vybere svou daň" , prohlásila tato poslankyně zvolená za Nezávislé s tím, že "Evropská rada se evidentně chystá přijmout za svá módní pseudovědecká tvrzení, podle kterých zachráníme tuto planetu, když výrazně omezíme emise CO2." Občany i podniky podle ní spíš zajímají ceny energie a hlavně její bezpečné a plynulé dodávky: "Rada by se tedy měla zabývat takovou liberalizací trhu energií, která zabrání masivnímu zdražování. Předsednictví by mělo přijít s reálným návrhem, jak zabezpečit plynulé dodávky z Ruska do celé Evropské unie, a nejen do Německa."
Meziparlamentní setkání
O budoucnosti Lisabonské strategie europoslanci jednali začátkem února s národními zákonodárci ze všech 27 členských států EU v Evropském parlamentu v Bruselu. Na třetím meziparlamentárním setkání se poslanci a senátoři zaměřili na udržitelný rozvoj, vnitřní trh a inovace, jakož i vzdělávání a vytváření pracovních příležitostí - odkaz na tiskovou zprávu viz níže.
2007-02-12
Prohlášení Rady a Komise - Příprava Evropské rady (8. - 9. 3. 2007) Rozprava: 13. 2. 2007 Hlasování: 14. 2. 2007
20070208IPR02893 Usnesení Evropského parlamentu o příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2007 v souvislosti s Lisabonskou strategií Europoslanci a národní zákonodárci projednali uskutečňování Lisabonské strategie Zpráva o plnění národního Lisabonského programu 2005-2008 (Národního programu reforem České republiky)
CS
1
LINK
/activities/expert/ta.do?language=CS
CS
3
LINK
http://ec.europa.eu/growthandjobs/pdf/nrp/CZ_nrp_cs.pdf
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206IPR02841 0 NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
