P7_TA(2010)0386
Integrovaná námořní politika
A7-0266/2010
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU – hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy ( 2010/2040(INI) )
Evropský parlament
, –
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19.
,
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Integrovaná námořní politika pro Evropskou unii“ ( KOM(2007)0575 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Zpráva o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU“ ( KOM(2009)0540 ),
–
s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise připojený ke zprávě o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ( SEK(2009)1343 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Cesta k integrované námořní politice za účelem lepší správy Středozemního moře“ ( KOM(2009)0466 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Rozvoj mezinárodní dimenze integrované námořní politiky Evropské unie“ ( KOM(2009)0536 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Cesta k integraci námořního dohledu: Společné prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti EU“ ( KOM(2009)0538 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Prozkoumání vytvoření Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR)“ ( KOM(2008)0068 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ( KOM(2010)2020 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Pracovní program Komise na rok 2010 – Čas jednat“ ( KOM(2010)0135 ),
–
s ohledem na bílou knihu Evropské komise „Přizpůsobení se změně klimatu: směřování k evropskému akčnímu rámci“ ( KOM(2009)0147 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Rozvrh pro územní plánování námořních prostor: dosažení společných principů v EU“ ( KOM(2008)0791 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Pokyny pro integrovaný přístup k námořní politice: úsilí o uplatňování osvědčených postupů v integrované námořní správě a při konzultacích se zainteresovanými subjekty“ ( KOM(2008)0395 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Strategie Evropské unie pro region Baltského moře“ ( KOM(2009)0248 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropská unie a arktická oblast“ ( KOM(2008)0763 ),
–
s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Budování evropské námořní znalostní infrastruktury: plán pro Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat“ ( SEK(2009)0499 ),
–
s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Infrastruktura námořních údajů – výsledky veřejné konzultace“ ( SEK(2010)0073 ),
–
s ohledem na pracovní dokument útvarů Evropské komise nazvaný „Neoficiální dokument o námořním dozoru“ ( SEK(2008)2337 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Evropská strategie mořského a námořního výzkumu: ucelený rámec evropského výzkumného prostoru na podporu udržitelného využívání oceánů a moří“ ( KOM(2008)0534 ),
–
s ohledem na sdělení Evropské komise nazvané „Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018“ ( KOM(2009)0008 ),
–
s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice,
–
s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dozoru,
–
s ohledem na závěry zasedání Rady ze dne 14. června 2010 o integrované námořní politice,
–
s ohledem na Úmluvu o ochraně Středozemního moře před znečišťováním a její protokoly Přijaté texty, P7_TA(2010)0128 .
,
–
s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dnů 17.–18. června 2009 k námořnímu a pobřežnímu balíčku,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o budoucí námořní politice Unie: Evropská vize pro oceány a moře Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 531.
,
–
s ohledem na své usnesení ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice pro Evropskou unii Úř. věst. C 279 E, 19.11.2009, s. 30.
,
–
s ohledem na článek 48 jednacího řádu,
–
s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a na stanoviska Výboru pro rybolov a Výboru pro regionální rozvoj ( A7-0266/2010 ),
A.
vzhledem k tomu, že oceány a moře jsou mimořádně komplexní oblastí, na kterou má vliv mnoho činností, zájmů a politik; vzhledem k tomu, že odborné znalosti potřebné pro zvládnutí množství výzev týkajících se námořních záležitostí a pravomoci k jejich řešení jsou rozptýleny mezi četnými veřejnými a soukromými subjekty na různých úrovních správy,
B.
vzhledem k tomu, že světové oceány a moře jsou vzájemně propojeny a na sobě závislé, a vzhledem k tomu, že stále intenzivnější využívání oceánů a moří odvětvími jako je lodní doprava, rybolov, energetika, cestovní ruch a výzkum vedlo spolu se změnou klimatu ke zvýšení negativních vlivů na mořské prostředí,
C.
vzhledem k tomu, že odvětví lodní dopravy a lodního stavitelství značně přispívá k hospodářské prosperitě zemí EU a poskytuje cenné služby evropským i světovým průmyslovým odvětvím a spotřebitelům,
D.
vzhledem k tomu, že přístup integrované námořní politiky poskytuje jasnou odpověď na otázku, jak lze dosáhnout větší soudržnosti mezi opatřeními přijímanými v rámci různých politik ovlivňujících mořské a pobřežní oblasti a nutností využívat zdroje těchto ekosystémů ekologickým způsobem,
E. vzhledem k tomu, že rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí je pilířem integrované námořní politiky z hlediska životního prostředí; vzhledem k tomu, že tento přístup by měl být lépe propojen s ostatními odvětvovými politikami, F.
vzhledem k tomu, že úspěšná integrovaná námořní politika by se měla opírat o špičkové výsledky výzkumu moří, prvotřídní technologie a inovace a měla by vést k přístupu založenému na zásadě „jednoho správního místa“ při rozhodování, a tím k omezení zdvojování regulačních pravomocí a zároveň k zohlednění regionálních a místních zvláštností,
G.
vzhledem k tomu, že tyto struktury integrované námořní správy by měly zlepšit koordinaci plánování navzájem si konkurujících námořních činností, strategické řízení námořních oblastí, kvalitu dozoru a prosazování práva; vzhledem k tomu, že k naplnění tohoto cíle je nezbytné soubor těchto struktur řádně identifikovat, zaručit jejich viditelnost a zlepšit jejich spolupráci, a to v transparentním a koherentním rámci,
H.
vzhledem k tomu, že Evropská unie je největší světovou námořní mocností a že by se měla opírat o integrovanou námořní politiku a její výdobytky, aby mohla hrát vůdčí mezinárodní roli při zlepšování plánování námořních činností, ochrany životního prostředí a podpory osvědčených postupů na mezinárodních fórech,
I.
vzhledem k tomu, že evropské pobřeží a nejvzdálenější ostrovy hrají zvláštní úlohu, pokud jde o bezpečnost a ochranu před riziky pro životní prostředí a trestnou činností,
Obecně
1.
vítá balíček Evropské komise z října 2009 týkající se integrované námořní politiky (IMP) jako včasnou a povzbuzující inventuru provádění akčního plánu navrženého v modré knize z roku 2007 a zároveň uznává, že nové iniciativy, již realizované i zatím zamýšlené, jsou v plném souladu s cíli modré knihy a logicky z nich vyplývají; potvrzuje celkovou správnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem;
2.
souhlasí s Komisí, že naše „pevná tradice námořního odvětví“ je jednou ze silných stránek Evropy; vyzývá proto Evropskou komisi a členské státy, aby dále rozvíjely potenciál, který poskytují různá námořní odvětví, vypracováním ambiciózní strategie „modrého růstu“; domnívá se, že integrovaná námořní politika by měla přispět k vybudování konkurenceschopné, sociální a udržitelné Unie; v tomto ohledu je toho názoru, že rozvoj integrované námořní politiky musí harmonicky začleňovat úsilí o dosažení hospodářského rozvoje, vysoké míry zaměstnanosti – zvláště zatraktivněním tohoto odvětví pro mladé lidi pomocí vzdělávacích akcí a zahájení projektu „Námořní Erasmus“ – a ochrany životního prostředí; proto tvrdí, že integrovaná námořní politika by měla být propojena s cíli a iniciativami strategie EU 2020;
3.
z toho důvodu žádá Komisi, aby předložila do roku 2013 komplexní meziodvětvovou strategii udržitelného růstu pobřežních regionů a námořních odvětví, která bude založena na rozsáhlém průzkumu potenciálu a možností politiky a na rozsáhlé konzultaci se zúčastněnými stranami; domnívá se, že jedním z prvků této strategie by měl být nový, integrovaný přístup k posílení celosvětového vedoucího postavení Evropy v oblasti mořského a námořního výzkumu, technologického vývoje a námořního inženýrství, a to v různých odvětvích jako je například lodní stavitelství, udržitelný rozvoj mořských zdrojů, neznečišťující lodní doprava a vývoj a technologie výroby energie na moři; konstatuje, že je zapotřebí nalézt na mezinárodní úrovni řešení, kterými se vymýtí praktiky nekalé soutěže v odvětví lodního stavitelství;
4.
vyzývá Komisi, aby po katastrofě způsobené únikem ropy do Mexického zálivu podnikla náležité kroky na mezinárodní úrovni, zejména v případech přeshraničního znečištění, a zabezpečila právní jistotu, pokud jde o těžbu ropy na otevřeném moři („offshore“) v Evropě, tím, že předloží sladěnou evropskou strategii pro reakce na mimořádné události a řešení havárií vrtných plošin a tankerů; žádá Komisi, aby vybídla členské státy k plnému uplatňování již existujícího mezinárodního právního rámce, jak jej vymezily příslušné mezinárodní úmluvy Mezinárodní námořní organizace, a aby současně definovala veškerá možná opatření k předcházení podobným katastrofám a všechny legislativní mezery na úrovni EU a členských států a okamžitě patřičně upravila veškeré příslušné kroky a právní předpisy EU, a to při zohlednění rozdílné povahy Mexického zálivu a evropských pobřežních oblastí a moří;
5.
naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci přezkumu nařízení o Evropské agentuře pro námořní bezpečnost (EMSA) rozšířila mandát této agentury o bezpečnostní inspekce zařízení pro práce na moři a odstraňování škod způsobených únikem ropy;
6.
v tomto kontextu považuje za nezbytně nutné, aby byla přepracována směrnice 2004/35/ES o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí, jelikož tato směrnice nezahrnuje odpovědnost podle zásady „znečišťovatel platí“ v případě těžby ropy na otevřeném moři;
7.
v tomto ohledu vyzývá Komisi, aby prověřila, zda je nutné rozšířit pravomoci agentury EMSA a pověřit ji dohledem nad dodržováním bezpečnostních norem při těžbě ropy na otevřeném moři a prověřováním plánů pro případ krize v této oblasti;
8.
vítá studii Komise nazvanou „Databáze projektů v námořních regionech financovaných prostředky EU“ Závěrečná zpráva. Rámcová smlouva FISH/2007/04, zakázka č. 4, prosinec 2009.
a vyzývá Komisi, aby ve své příští zprávě o pokroku v oblasti integrované námořní politiky předložila úplný a systematický přehled veškerých finančních prostředků poskytnutých v rámci jednotlivých rozpočtových položek na činnosti související s námořními odvětvími, pobřežními regiony a moři;
9.
žádá Komisi, aby trvala na tom, že na novou integrovanou námořní politiku budou v příštím finančním výhledu vyčleněny přiměřené finanční prostředky, a aby za tímto účelem prozkoumala všechny dostupné možnosti, a to včetně návrhu Výboru regionů na vytvoření pobřežního fondu i účinné koordinace jednotlivých systémů financování;
10.
podporuje záměr Komise vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR s cílem vycházet z předcházejících projektů, které se týkají politiky, správy, udržitelnosti a dohledu;
Námořní správa
11.
blahopřeje těm členským státům a regionům, které již zavedly politiky a struktury pro integrovanou námořní správu; vybízí všechny členské státy, jejichž administrativní struktury týkající se integrované námořní politiky jsou dosud značně roztříštěné, aby neprodleně vybudovaly jednotné a integrované struktury námořní správy;
12.
souhlasí s pokyny Komise k námořní správě a s její analýzou slibného, i když stále ne uspokojivého pokroku, kterého bylo dosaženo v minulých letech;
13.
vyzývá Komisi, členské státy a pobřežní regiony, aby zvýšily úsilí zaměřené na definování integrovaných námořních politik a na budování odpovídajících struktur námořní správy, které umožní přijímat rozhodnutí na základě nejlepších dostupných informací, a aby do tohoto procesu zapojily všechny zúčastněné strany, díky čemuž budou více respektovány různé cíle jednotlivých politik;
14.
zdůrazňuje potřebu podporovat strategie místního rozvoje založené na konzultačním procesu vedeném zdola nahoru a přizpůsobené konkrétním podmínkám a odrazovat od univerzálních přístupů; domnívá se proto, že integrovaná námořní správa hraje zásadní úlohu při snaze vyvarovat se překrývání působnosti jednotlivých úrovní státní správy a při posilování spolupráce a dialogu s místními a regionálními orgány, pobřežními komunitami, aktéry občanské společnosti a dalšími zúčastněnými stranami v námořním odvětví; vítá strategie pro mořské makroregiony EU, které vznikají a jsou rozvíjeny v kontextu strategických přístupů k regionálním přímořským oblastem;
15.
vyzývá Komisi, aby v členských státech i na regionální úrovni na základě fungování struktur námořní správy podrobněji vyhodnotila jejich kvalitu a aby v zájmu splnění cílů integrované námořní politiky prováděla výměnu osvědčených postupů; je toho názoru, že integrovaná a transparentní námořní správa zaručí optimální plánování, poskytne příležitost k četným interakcím a přispěje k vytvoření bezbariérového evropského námořního prostoru;
16.
souhlasí s Komisí, že ve správních strukturách by také mělo být trvaleji zakotveno zapojování zúčastněných stran do tvorby námořních politik; za tím účelem vybízí všechny pobřežní státy, které tak dosud neučinily, aby co nejrychleji zřídily vnitrostátní kontaktní místa pro integrovanou námořní politiku, a tak vyšly vstříc žádosti Komise; zdůrazňuje, že je nezbytné aktivovat tuto provozní síť co nejdříve; podporuje vytváření meziodvětvové platformy pro dialog zúčastněných stran o námořních záležitostech; vyzývá k provedení kroků, které povedou ke konkrétnímu partnerství mezi Komisí a regiony, znovu opakuje, že podporuje Evropský den moří, a žádá, aby byla věnována zvýšená pozornost informování občanů EU a zajištění zapojení veřejnosti do všech aspektů integrované námořní politiky;
17.
vítá Evropskou síť námořních seskupení a žádá Komisi, členské státy a regiony, aby tyto vznikající organizace na všech úrovních podporovaly, zejména jejich inovační schopnosti, jejich začleňování do politik a programů jednotlivých států i Společenství, a aby současně posilovaly nadnárodní spolupráci ve snaze dosáhnout jejich větší dostupnosti pro malé a střední podniky a jejich zviditelnění;
18.
vyzývá členské státy a Komisi, aby na mezinárodní úrovni na příslušných fórech zintenzivnily dialog o integrované námořní politice a dalších námořních otázkách, a to i o ratifikaci a provádění Úmluvy o mořském právu (UNCLOS); navrhuje, aby se na úrovni ministrů členských států Unie pro Středomoří aspoň jednou ročně konalo zasedání věnované integrované námořní politice;
19.
vyzývá Evropskou unii, aby v rámci Unie pro Středomoří prosazovala začlenění návrhu společného kodexu správných postupů v odvětví rybolovu a akvakultury do programu této nové mezinárodní organizace;
20.
vyzývá Komisi, aby posílila mezinárodní rozměr integrované námořní politiky, upozorňuje Komisi a členské státy na to, že otázka zlepšení pracovních podmínek na moři, bezpečnosti a šetrnosti lodí k životnímu prostředí by měla figurovat na pořadech jednání mezinárodních organizací a měla by být ratifikována prostřednictvím mezinárodních dohod mezi přístavními a pobřežními státy a státy vlajky, má-li být dosaženo celosvětového zlepšení v oblasti lodní dopravy;
21.
vybízí Komisi a Radu, aby podpořily začlenění integrované námořní politiky do nástrojů finanční pomoci a cílů vnější politiky EU, a to rozvíjením vhodných iniciativ zaměřených na řešení takových problémů, jako je znečištění, nezákonný rybolov a pirátství;
Iniciativy a strategie pro mořské oblasti
22.
vítá regionálně zaměřené iniciativy a strategie pro mořské oblasti, které Komise dosud předložila, jakož i makroregionální strategie související s problematikou moří; uznává, že při uplatňování zásad integrované námořní politiky je třeba tyto zásady proměnit v cílené strategie a konkrétní opatření přizpůsobená zvláštnostem jednotlivých mořských oblastí a v případě Středozemního moře zvláštnostem jednotlivých subregionů nacházejících se v této oblasti; vyzývá k tomu, aby se na základě víceúrovňového přístupu pokračovalo v dialogu a spolupráci za účelem zlepšení správy mořského prostoru a pobřežních oblastí v různých mořských oblastech, včetně Severního moře, Baltského moře, Atlantiku, Černého moře a Středozemí, a žádá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy urychleně vypracovala a předložila opatření pro tyto oblasti;
23.
vyzývá Komisi, aby věnovala mimořádnou pozornost zvláštnostem nejvzdálenějších regionů EU, jejichž teritoriální vody zajišťují, že EU má největší výlučnou ekonomickou zónu na světě; domnívá se proto, že by tato území mohla hrát zásadní roli v mezinárodním rozměru integrované námořní politiky, a žádá Komisi, aby námořní rozměr začleňovala do svých mezinárodních smluv s regionálními podskupinami;
24.
konstatuje, že velká část vod Středozemního a Černého moře leží mimo oblasti soudní pravomoci nebo výsostných práv pobřežních států, a tyto státy v důsledku toho nemají nařizovací a vynucovací pravomoci k ucelenému regulování lidských činností v takových oblastech;
25.
žádá proto příslušné pobřežní státy, aby vyřešily otázku vymezení hranic na základě úmluvy UNCLOS a dohodly se na svých námořních oblastech;
Územní plánování námořních prostor
26.
aniž by chtěl upozadit tradičnější činnosti, chápe, že stabilita, předvídatelnost a transparentnost řízení námořních prostor je rozhodující pro zajištění optimálního a udržitelného rozvoje hospodářských činností, nového růstu a pracovních míst na mořích včetně dalšího rozvoje obnovitelných energií jako například větrné energie a energie z vln;
27.
je toho názoru, že má-li být zvyšující se využívání moří za narůstajícího soupeření o tento prostor řízeno na ekosystémovém základě, je zapotřebí neutrální nástroj v podobě koordinovaného, usměrněného a přeshraničního územního plánování námořních prostor, který má potenciál významně přispět k provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí a který usnadní harmonickou koexistenci jednotlivých způsobů využívání moře;
28.
vítá rozvrh týkající se územního plánování námořních prostor založený na ekosystémovém přístupu a vypracování deseti zásad pro plánování a považuje tento nástroj meziodvětvových politik za zásadní pro provádění integrované námořní politiky; žádá Komisi, aby v roce 2011 předložila návrh směrnice o územním plánování námořních prostor nebo aby navrhla takový druh nástroje, který bude nejvhodnější k zajištění koherence územního plánování námořních prostor a dalších stávajících iniciativ (jednotného managementu pobřežní zóny, sítě Natura 2000, rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí);
29.
navrhuje posoudit možnosti společného využívání námořního prostoru různými odvětvími (např. odvětvím lodní dopravy, obnovitelné / větrné energie a akvakultury);
30.
poukazuje na zásadní význam plánování evropského námořního prostoru a jeho využívání pro pobřežní regiony, a zejména regiony nejvzdálenější, a zdůrazňuje, že je třeba chránit ekologicky nejcitlivější mořské biogeografické regiony a umožnit zároveň odvětví rybolovu udržitelné využívání zdrojů;
Námořní dozor
31.
očekává, že dobře koordinovaný a integrovaný přístup k námořnímu dozoru, přístup, který bude meziodvětvový, přeshraniční a bude zahrnovat všechny pilíře, zlepší ochranu zájmů členských států a Evropské unie, jakož i ochranu před znečištěním moře a nelegální činností, protože poskytne orgánům operujícím na moři údaje týkající se sledování a dozoru, které se budou týkat různých relevantních odvětví činností, a tím zvýší účinnost jejich práce;
32.
vyzývá proto Komisi, členské státy, agentury EU, zejména Evropskou agenturu pro námořní bezpečnost (EMSA), a příslušné organizace, aby uspíšily své úsilí v oblasti spolupráce a koordinace, i co se týče nezbytných legislativních úprav;
33.
vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy rozpoznala v právních předpisech EU i členských států a v pravomocech agentur překážky pro výměnu údajů, aby se poučila ze zkušeností získaných při regionálních a vnitrostátních iniciativách, výzkumných a pilotních projektech a při operacích v oblasti námořního dozoru a SBOP tak, aby mohla v roce 2010 předložit plán týkající se integrovaného námořního dozoru a prozkoumat oblasti pro spolupráci se třetími zeměmi, zejména se středomořskými zeměmi, které ratifikovaly úmluvu UNCLOS, a také s příslušnými organizacemi;
34.
žádá Komisi, aby v zájmu EU i členských států v dostatečném předstihu před příštím finančním výhledem formulovala dodatečné finanční požadavky na vytvoření společného prostředí pro sdílení informací v rámci integrovaného námořního dozoru;
35.
vyzývá Komisi, aby navrhla právní rámec pro integraci námořního dozoru již s ohledem na společné prostředí pro sdílení informací;
36.
znovu opakuje svoji výzvu, aby byla posílena spolupráce mezi vnitrostátními inspekcemi, pobřežní stráží a vojenským námořnictvem členských států, a připomíná Komisi, aby vypracovala – jak již Evropský parlament dříve žádal v souvislosti se směrnicí 2005/35/ES – studii o proveditelnosti další spolupráce nebo integrace mezi různými útvary pobřežní stráže, při zvýšení interoperability jednotlivých systémů dozoru a se zřetelem na perspektivu zřízení evropské pobřežní stráže v blízké budoucnosti; spatřuje velký potenciál v intenzivnějším zapojení Evropské agentury pro námořní bezpečnost do ostrahy pobřežních oblastí a ve větší podpoře poskytované členských státům, pokud jde o postihy za znečišťování moře;
Různé
37.
znovu opakuje postoj a požadavky vyjádřené ve svém usnesení o strategických cílech a doporučeních pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018;
38.
žádá Komisi, aby s ohledem na očekávanou bílou knihu o budoucnosti dopravy vzala v úvahu klíčovou roli, kterou dnes hraje nákladní námořní doprava v obchodu, aby podpořila rozvoj méně významných a méně zahlcených přístavů a aby náležitě řešila otázku bezpečnostních opatření v oblasti námořní dopravy uvnitř i vně EU investicemi do systémů víceúrovňového řízení rizik pro identifikaci a inspekci nebezpečného nákladu;
39.
zdůrazňuje význam bezbariérového námořního prostoru a žádá Komisi a členské státy, aby:
–
prováděly hodnocení malých přístavů a zachovávaly je,
–
rozšiřovaly síť námořní plavby na krátké vzdálenosti, a tak zkracovaly na minimum vzdálenosti pozemní dopravy,
–
podporovaly výzkum a inovace v oblasti způsobů přepravy nákladu, manipulace s nákladem a logistických řešení, jejichž cílem bude nalézt řešení, která zkrátí dobu přepravy a sníží náklady na manipulaci,
–
podporovaly rozvoj přístavní infrastruktury;
40.
žádá Komisi, aby vzájemně propojila evropskou námořní politiku a politiku vnitrozemských vodních cest, a tak maximálně zvýšila potenciál vodní dopravy a vytvořila účinné a různorodé způsoby dopravy;
41.
vybízí Komisi, členské státy a průmyslová odvětví, aby zvýšily své úsilí v oblasti výzkumu a vývoje využívání a uplatnění obnovitelných zdrojů energie, jak pokud jde o pohon lodí, tak pokud jde o zdroj elektrické energie na palubě;
42.
naléhá na Komisi, aby vhodným způsobem zlepšila pracovní podmínky námořníků, provedla v právu Společenství Úmluvu o práci na moři Mezinárodní organizace práce a navrhla program kvalifikace a odborné přípravy námořníků, zejména pokud jde o nábor mladých lidí, včetně těch, kteří pocházejí ze třetích zemí;
43.
žádá Komisi, aby zvážila vypracování sladěné evropské iniciativy v oblasti průmyslové politiky zaměřené na zvýšení konkurenceschopnosti, podporu špičkové úrovně evropského lodního stavitelství, bezpečnost, environmentální výkonnost a konkurenceschopnost lodní dopravy ve společném námořním prostoru bez hranic a zároveň za tímto účelem plně využila konkurenceschopnou evropskou kapacitu lodního stavitelství při uplatnění technologií šetrných k životnímu prostředí a alternativních pohonných hmot pro plavidla ve smyslu „zelené lodní dopravy“; žádá členské státy, aby ratifikovaly hongkongskou mezinárodní úmluvu z roku 2009 o bezpečné a ekologicky šetrné recyklaci lodí;
44.
na základě zplnomocnění v oblasti územní soudržnosti uvedeného v SFEU a s cílem zlepšit dostupnost považuje za zásadní, aby pokračovaly snahy o to, aby se prostřednictvím podpory námořní dopravy na krátké vzdálenosti a námořní kabotáže stala mobilita cestujících a zboží nedílnou součástí politiky vnitřního trhu a aby se zároveň zajistilo lepší propojení okrajových přímořských regionů, nejvzdálenějších regionů a ostrovů s pevninou a jejími hospodářskými centry; v souvislosti s tím připomíná, že je zásadní řešit obtíže, se kterými se potýkají ostrovní regiony EU, zejména malé ostrovní komunity, pokud jde o dopravu osob a zboží, a to tak, že budou podporována námořní spojení, která nejsou dostatečně zajišťována trhem, a tak, že budou zaručeny stejné náklady na kilometr pro dopravu osob, bez ohledu na to, kde se nacházejí; požaduje konkrétní opatření pro nejodlehlejší regiony, která budou zohledňovat jejich charakteristické rysy;
45.
upozorňuje na zvláštní význam námořního hospodářství pro členské státy s rozsáhlými výlučnými ekonomickými zónami a na to, že je třeba podporovat rozvoj námořních hospodářských uskupení a v rámci Strategie EU 2020 zvýšit podíl, jakým přispívají k růstu a zaměstnanosti;
46.
zdůrazňuje, že rybolov i akvakultura mají své místo v námořní ekonomice a v rozvoji často vzdálených pobřežních oblastí, jejichž hospodářský, sociální a environmentální rozkvět má integrovaná námořní politika stimulovat;
47.
trvá na tom, aby integrovaná námořní politika přihlížela k omezením a zvláštnostem odvětví rybolovu a akvakultury, pokud jde o využívání námořního prostředí, zejména pokud jde o dostupnost prostor nutných pro tyto činnosti a nezbytnost zachovat mořské druhy prostřednictvím vytvoření mořských rezervací a zavedení dalších opatření k tomuto účelu, a to se zvláštním důrazem na lépe plánovaný výzkum a důsledné zohlednění zeměpisné a klimatické odlišnosti jednotlivých mořských oblastí;
48.
připomíná, že pobřežní regiony a ostrovy jsou zvláště zranitelné, pokud jde o dopady změny klimatu; zdůrazňuje, že plánování veškerého rozvoje dlouhého pobřeží Společenství, včetně jeho zázemí, musí brát v potaz následky změny klimatu; navrhuje, aby se ke zranitelnosti vůči změně klimatu přihlíželo při formování budoucí regionální politiky s cílem neohrozit provádění integrované námořní politiky;
49.
vyzývá Komisi, aby do námořního odvětví důsledně začlenila cíle v oblasti snížení emisí CO2 a zavedla ekonomické tržní nástroje, například systémy obchodování s emisemi; na základě výsledků 61. zasedání Výboru pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace (které proběhlo od 27. září 2010 do 1. října 2010) a trvaje na své výzvě k dalšímu podstatnému pokroku v rámci Mezinárodní námořní organizace, připomíná závazek Komise zakotvený ve směrnici o systému pro obchodování s emisemi (2009/29/ES), a žádá Komisi, aby vypracovala strategii na snížení konkrétních dopadů změny klimatu na pobřežní a ostrovní regiony, jako kroky navazující na bílou knihu o přizpůsobení se změně klimatu;
50.
opakuje, že v souvislosti s integrovaným ekosystémovým přístupem je naléhavě nutné snížit tlak na mořské prostředí vyvíjený z pevniny, jako např. znečištění průmyslovým nebo zemědělským odpadem a špatné řízení pobřežních oblastí;
51.
vyzývá členské státy, aby plnily své povinnosti stanovené v rámcové směrnici o strategii pro mořské prostředí a do 15. července 2012 provedly zhodnocení svých mořských vod z hlediska životního prostředí, stanovily environmentální cíle a zahájily programy dozoru; dále vyzývá členské státy, aby zavedly ambiciózní programy opatření s cílem dosáhnout dobrého stavu těchto vod z hlediska životního prostředí;
52.
vyzývá členské státy, aby splnily svou povinnost stanovenou v článku 13 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, tj. povinnost zřizovat mořské chráněné oblasti; dále vyzývá členské státy, aby efektivně kontrolovaly dodržování ochranných opatření;
53.
bere na vědomí, že od 1. července 2010 platí nové hraniční hodnoty pro obsah SO2 v pohonných hmotách lodí v Lamanšském průlivu, v Severním a Baltském moři, které byly na základě rozhodnutí Mezinárodní námořní organizace vyhlášeny oblastmi kontrolovanými z hlediska emisí síry; je tedy toho názoru, že všechny evropské pobřežní oblasti je třeba chránit podobnou měrou a že uplatňování nových hraničních hodnot pro SO2 pouze v některých oblastech by mohlo vést k narušení hospodářské soutěže; domnívá se, že by byla vhodnější jednotná pravidla zahrnující celou EU a že je třeba za každou cenu zabránit modálnímu přechodu z námořní na silniční dopravu;
54.
uznává, že se moře stala skládkou obrovského a rychle rostoucího množství odpadního materiálu, z velké části plastů, a ztracených přepravních kontejnerů; vyzývá Komisi, aby podporovala evropskou i mezinárodní diskusi o otázce, jak dosáhnout zlepšení tohoto stavu;
55.
žádá Komisi, aby předložila strategii pro udržitelný cestovní ruch v pobřežních, ostrovních a mořských oblastech s cílem zlepšit jejich udržitelnost a atraktivitu pro obyvatele a turisty, což je jeden z cílů ochrany přírody v mořských regionech, jako jsou mělké mořské oblasti Severního moře („Wadden Sea“), a aby přitom plně využila nová ustanovení o cestovním ruchu obsažená v Lisabonské smlouvy a podpořila iniciativy, jako je síť EDEN;
56.
poukazuje na to, že vzhledem k obrovskému rozvojovému potenciálu a velké hnací síle růstu, kterými disponuje námořní a pobřežní cestovní ruch a související odvětví, představují pobřežní regiony hlavní turistickou destinaci v Evropě a žádá Komisi, aby tuto problematiku začlenila do své strategie pro udržitelný cestovní ruch v pobřežních a mořských oblastech;
57.
zdůrazňuje význam přidané hodnoty námořní politiky pro posilování spolupráce mezi sousedy, a zejména mezi členskými státy a kandidátskými zeměmi;
58.
vítá evropskou strategii mořského a námořního výzkumu a také společné výzvy rámcového programu výzkumu „Oceány zítřka“ jako konkrétní známky integrovaného přístupu k provádění integrované námořní politiky; navrhuje, aby vědecké disciplíny zabývající se problematikou moře byly jedním z ústředních témat 8. rámcového programu pro výzkum;
59.
souhlasí s tím, že vytvoření interdisciplinární vědecké a technologické znalostní základny o evropských mořích a pobřežích je nezbytné; žádá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s regionálními a místními aktéry posoudily stávající databáze a programy pozorování, zintenzivnily své úsilí a co nejdříve uvedly do provozu Evropskou námořní síť pro pozorování a sběr dat (EMODNET);
60.
důrazně žádá Komisi, aby pomohla členským státům vytvořit plán na průzkum a zmapování lodních vraků a podmořských archeologických nalezišť, neboť představují součást historického a kulturního dědictví Společenství, a umožnila tak tato místa poznat a studovat a tím předcházet plenění, k němuž v současné době dochází, a tak zajistila jejich řádné zachování;
61.
vítá Evropský atlas moří, který nedávno vytvořila Komise, a vybízí zúčastněné strany, aby využívaly Námořní fórum jako nový nástroj spolupráce a aby účinněji zapojily širokou veřejnost;
o
o o
62.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Evropské komisi.
