KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0286/2006
18. 9. 2006
*
ZPRÁVA
o návrhu rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze)
(KOM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS))
Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
Zpravodaj:
Dimitrios Papadimoulis
PE 374.274v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu
společného postoje
*** Postup souhlasu většina hlasů poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina hlasů poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou. Zvýraznění normální kurzivou označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi). Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................28
STANOVISKO Výboru pro rozvoj ...............................................................................30
POSTUP...................................................................................................................................34
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství
(přepracovaná verze)
( KOM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise předložený Radě ( KOM(2006)0029 )
Úř. věst. C ... /Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku. ,
– s ohledem na článek 308 Smlouvy o ES a článek 203 smlouvy o Euratomu, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem ( C6‑0076/2006 ),
– s ohledem článek 51 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanoviko Výboru pro rozvoj ( A6‑0286/2006 ),
1. schvaluje pozměněný návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES a čl. 119 odst. 2 Smlouvy o ESAE změnila odpovídajícím způsobem;
3. vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;
4. vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;
5. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
Znění navržené Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Bod odůvodnění 1
(1) V rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany je potřeba učinit několik zásadních změn. V zájmu jasnosti by uvedené rozhodnutí mělo být přepracováno.
(1) V rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany je potřeba učinit několik zásadních změn, aby byla reakce Evropské unie na mimořádné situace důslednější a účinnější . V zájmu jasnosti by uvedené rozhodnutí mělo být přepracováno.
Pozměňovací návrh
2
Bod odůvodnění 2
(2) V posledních letech značně vzrostl výskyt a závažnost přírodních katastrof a katastrof způsobených lidmi, při nichž dochází ke ztrátám na životech, je ničena hospodářská a sociální infrastruktura a je poškozováno životní prostředí.
(2) V posledních letech značně vzrostl výskyt a závažnost přírodních katastrof a katastrof způsobených lidmi, při nichž dochází ke ztrátám na životech, ztrátách na majetku včetně kulturního dědictví , je ničena hospodářská a sociální infrastruktura a je poškozováno životní prostředí a veřejné zdraví .
Pozměňovací návrh
3
Bod odůvodnění 2a (nový)
(2a) Do působnosti tohoto rozhodnutí musí být zahrnut rozměr veřejného zdraví všech zásahů v oblasti civilní ochrany vzhledem k tomu, že veškeré katastrofy mají na občany jak fyzický, tak psychický dopad, což poměrně dlouhou dobu po ukončení zásahu vážně zatěžuje zdravotnický systém i systém sociálního zabezpečení.
Pozměňovací návrh
4
Bod odůvodnění 2b (nový)
(2b) Stanovení nástrojů v oblasti civilní ochrany by se mělo dít především ve prospěch občanů poté, co ke katastrofě dojde. Tento prospěch by měl být viditelný a měřitelný, aby představoval poselství solidarity členských států EU.
Pozměňovací návrh
5
Bod odůvodnění 3
(3) Prováděcí opatření Společenství k usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 8. července 1991 o zlepšování vzájemné pomoci členských států v případě přírodní nebo technologické katastrofy pomohlo ochránit obyvatele, životní prostředí a majetek. Úmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o účincích průmyslových havárií, přesahujících hranice států, schválená Společenstvím rozhodnutím Rady 98/685/ES , pomohla dále zlepšit prevenci a řešení průmyslových katastrof.
(3) Prováděcí opatření Společenství k usnesení Rady a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, ze dne 8. července 1991 o zlepšování vzájemné pomoci členských států v případě přírodní, radiologické nebo technologické katastrofy pomohlo ochránit obyvatele, životní prostředí a majetek. Úmluva Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN) o účincích průmyslových havárií, přesahujících hranice států, schválená Společenstvím rozhodnutím Rady 98/685/ES , pomohla dále zlepšit prevenci a řešení průmyslových katastrof.
Pozměňovací návrh
6
Bod odůvodnění 4
(4) Rozhodnutím 2001/792/ES, Euratom byl vytvořen mechanismus Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (dále jen: mechanismus), jenž také zohledňuje zvláštní potřeby odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství. Během posledních let výrazně vzrostl počet zemí, které vyzývají k vytvoření mechanismu pomoci v oblasti civilní ochrany. Mechanismus by měl být posílen, aby zajistil zefektivnění a zviditelnění evropské solidarity a umožnil rozvoj evropské schopnosti rychle reagovat ve smyslu požadavků uvedených v závěrech ze zasedání Evropské rady ve dnech 16. a 17. června 2005 a v rezoluci Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 2005 o katastrofě tsunami.
(4) Rozhodnutím 2001/792/ES, Euratom byl vytvořen mechanismus Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (dále jen: mechanismus), jenž také zohledňuje zvláštní potřeby v oblasti poskytování pomoci a zásobování odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství, záchrannými prostředky . Měly by existovat specializované zásahové týmy, které by umožnily lépe reagovat na situace a potřeby v těchto oblastech. Během posledních let výrazně vzrostl počet zemí, které vyzývají k vytvoření mechanismu pomoci v oblasti civilní ochrany. Mechanismus by měl být posílen, aby zajistil zefektivnění a zviditelnění evropské solidarity a umožnil rozvoj evropské schopnosti rychle reagovat ve smyslu požadavků uvedených v závěrech ze zasedání Evropské rady ve dnech 16. a 17. června 2005 a v rezoluci Evropského parlamentu ze dne 13. ledna 2005 o katastrofě tsunami.
Pozměňovací návrh
7
Bod odůvodnění 6
(6) Mechanismus by měl v oblasti civilní ochrany usnadnit reakci na všechny druhy závažných mimořádných událostí, včetně přírodních katastrof i katastrof způsobených lidmi, technologických, radiologických nebo ekologických havárií, teroristických činů a znečištění vod v důsledku námořních havárií , jak stanoví rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES ze dne 20. prosince 2000 o stanovení rámce Společenství pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře . V případě všech uvedených mimořádných událostí je možné žádat o pomoc v oblasti civilní ochrany, která doplní schopnosti reakce postižené země.
(6) Mechanismus by měl v oblasti civilní ochrany usnadnit reakci na všechny druhy závažných mimořádných událostí, včetně přírodních katastrof i katastrof způsobených lidmi, technologických, radiologických nebo ekologických havárií, které se stanou uvnitř i vně Společenství, včetně teroristických činů a havarijního i záměrného znečišťování moře , jak stanoví rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES ze dne 20. prosince 2000 o stanovení rámce Společenství pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře. V případě všech uvedených mimořádných událostí je možné žádat o pomoc v oblasti civilní ochrany, která doplní schopnosti reakce postižené země.
Pozměňovací návrh
8
Bod odůvodnění 7
(7) Prevence má pro ochranu proti přírodním, technologickým a ekologickým katastrofám zásadní význam a bude třeba uvažovat o dalších opatřeních. Prostřednictvím dalšího rozvoje systémů včasného varování by Společenství mělo pomoci členským státům minimalizovat čas potřebný k reakci na přírodní katastrofy. Uvedené systémy by měly zohlednit stávající informační zdroje.
(7) Prevence má pro ochranu proti přírodním, technologickým a ekologickým katastrofám zásadní význam a bude třeba uvažovat o dalších opatřeních. Prostřednictvím dalšího rozvoje systémů včasného varování a výstražných systémů by Společenství mělo pomoci členským státům minimalizovat čas potřebný k reakci na přírodní katastrofy a k varování občanů EU . Uvedené systémy by měly zohlednit stávající informační, monitorovací zdroje nebo zdroje odhalení a měly by zahrnovat čtyři vzájemně provázané prvky, pokrývající znalost rizik a slabých stránek, komunikaci a šíření, připravenost a schopnost reakce.
Pozměňovací návrh
9
Bod odůvodnění 7a (nový)
(7a) Obhospodařování a využívání půdy jsou důležitou součástí politik a plánů na prevenci katastrof a zmírnění jejich následků. Proto by plány a politiky měly uplatňovat integrované přístupy řízení environmentálních a přírodních zdrojů, které zahrnují snižování rizika katastrof.
Pozměňovací návrh
10
Bod odůvodnění 7b (nový)
(7b) Měl by být systematicky využíván systém GMES (globální sledování životního prostředí a bezpečnosti), který podporuje rozvoj evropské politiky pro životní prostředí a bezpečnost a pomáhá sledovat její provádění na místní a regionální úrovni, na úrovni Společenství a úrovni světové. Vzhledem ke strategickému významu pozorování Země v oblasti životního prostředí a bezpečnosti by měly být dodrženy lhůty, které stanovila Rada v Göteborgu v červnu 2001, a nejpozději do roku 2008 by měla být připravena nezávislá a provozuschopná evropská kapacita pro globální sledování.
Pozměňovací návrh
11
Bod odůvodnění 7c (nový)
(7c) Účinný systém včasného varování a reakce je založen na čtyřech v prvé řadě vzájemně propojených faktorech: určení a vyhodnocení rizik; trvalé sledování a určování rizik po jejich objevení; mechanismus varování a komunikace; připravenost, schopnost reakce a poskytnutí pomoci.
Odůvodnění
Určování a vyhodnocování rizik prostřednictvím výzkumu a výměny informací je prvním krokem ke zlepšování našich znalostí přírodních a člověkem vyvolaných katastrof a pomáhá rozvíjet aplikovaný výzkum a příslušné nástroje. Síťové propojení a vytvoření dalších čidel pro včasné varování umožní účinnější monitorování a sledování zdrojů rizik. Zlepšení regionálních sítí včasného varování a komunikace posiluje správní schopnosti zajistit informace na místní úrovni. Tyto faktory jsou spolu s rozvojem mechanismu připravenosti a reakce EU schopny vybudovat účinný systém civilní ochrany uvnitř i vně Unie, jehož charakteristickým znakem bude skutečná solidarita s jejími občany.
Pozměňovací návrh
12
Bod odůvodnění 8
(8) Na úrovni členských států a Společenství musí být přijata přípravná opatření, která umožní rychlou mobilizaci zásahových týmů při výskytu mimořádné události a jejich požadovanou flexibilní koordinaci a která prostřednictvím výcvikového programu zajistí týmy schopné účinného nasazení a posouzení situace nebo koordinace, zásahové týmy a další prostředky podle požadavků situace. Další přípravná opatření zahrnují shromažďování informací o nezbytných zdravotnických prostředcích a podněty k využívání nových technologií. V zájmu přispět k rozvoji schopnosti rychlé reakce v oblasti civilní ochrany by se mělo uvažovat o rozvoji doplňkových modulů asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více členských států.
(8) Na úrovni členských států a Společenství musí být přijata přípravná opatření, která umožní rychlou mobilizaci zásahových týmů při výskytu mimořádné události a jejich požadovanou flexibilní koordinaci a která prostřednictvím výcvikového programu zajistí týmy schopné účinného nasazení a posouzení situace nebo koordinace, zásahové týmy a další prostředky podle požadavků situace. Další přípravná opatření zahrnují shromažďování informací o nezbytných zdravotnických prostředcích, zajištění vzájemné součinnosti zařízení použitých během zásahů a podněty k využívání nových technologií. V zájmu přispět k rozvoji schopnosti rychlé reakce v oblasti civilní ochrany by se mělo uvažovat o rozvoji doplňkových modulů asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny vzájemně plně interoperabilních zdrojů jednoho nebo více členských států. Měl by být zvážen vývoj specifických modulů, které by byly udržovány v pohotovostním režimu, jak navrhuje sdělení Komise ze dne 20. dubna 2005 „ Zlepšení mechanismu civilní ochrany Společenství“ 1 .
1 KOM(2005)0137 .
Pozměňovací návrh
13
Bod odůvodnění 8a (nový)
(8a) Informovaní a vzdělaní občané jsou ohroženi méně. Proto by Komise měla pro doplnění rozvoje systému včasného varování a výstražného systému připravit integrovanou strategii boje proti nehodám a katastrofám (jak přislíbila ve svém pracovním programu na rok 2002 ( KOM(2001)0620 , bod 4, 3. klíčová akce, str. 10) se zvláštním důrazem na informování a školení občanů, zejména dětí.
Pozměňovací návrh
14
Bod odůvodnění 8b (nový)
(8b) Z důvodu zajištění a usnadnění účinné prevence, připravenosti a reakce na závažné mimořádné události je nutné pořádat rozsáhlé informační kampaně a vzdělávací a osvětové iniciativy zaměřené na širokou veřejnost, a zejména pak na mladé lidi.
Pozměňovací návrh
15
Bod odůvodnění 10
(10) Mechanismus by měl umožňovat mobilizaci a snazší koordinaci asistenčních zásahů, aby byla zajištěna lepší ochrana zejména osob, ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, a tak se snížily ztráty na životech, počty zraněných, hmotné škody, škody na hospodářství a na životním prostředí a stal se dosažitelnější cíl společenské soudržnosti a solidarity. Zesílená spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany by měla být založena na infrastruktuře Společenství v oblasti civilní ochrany , kterou tvoří monitorovací a informační středisko, společný komunikační a informační systém pro případ výskytu mimořádné události řízený Komisí a operační kontaktní místa v členských státech. Měla by poskytovat rámec pro shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech a předávání zkušeností z provedených zásahů.
(10) Mechanismus by měl umožňovat mobilizaci a snazší koordinaci asistenčních zásahů, aby byla zajištěna lepší ochrana zejména osob, ale také veřejného zdraví , životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, a tak se snížily ztráty na životech, počty zraněných, hmotné škody, škody na hospodářství a na životním prostředí a stal se dosažitelnější cíl společenské soudržnosti a solidarity. Zesílená spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany by měla být založena na Evropském strategickém koordinačním centru pro civilní ochranu, které tvoří monitorovací a informační středisko, společný komunikační a informační systém pro případ výskytu mimořádné události řízený Komisí a operační kontaktní místa v členských státech. Měla by poskytovat rámec pro shromažďování ověřených informací o mimořádných událostech za účelem jejich šíření v členských státech, , zajištění dostupnosti dalších prostředků rychlé mobilizace pro řešení mimořádných událostí a předávání zkušeností z provedených zásahů.
Pozměňovací návrh
16
Bod odůvodnění 12
(12) V zájmu podpory rozvoje schopnosti rychlých reakcí na úrovni Společenství se musí zlepšit dostupnost adekvátních dopravních prostředků. Společenství by mělo podporovat a doplňovat úsilí členských států při shromažďování dopravních zdrojů členských států a v případě potřeby při mobilizaci dalších dopravních prostředků.
(12) Nedostatek vhodných dopravních prostředků může značně narušit účinnost operace pomoci civilní ochrany a nepříznivě ovlivnit rozsah a dobu trvání operace. V zájmu podpory rozvoje schopnosti rychlých reakcí na úrovni Společenství se musí zlepšit dostupnost adekvátních dopravních prostředků. Společenství by mělo podporovat a doplňovat úsilí členských států při shromažďování dopravních zdrojů členských států a v případě potřeby při mobilizaci dalších dopravních prostředků. Co nejdříve by měly být stanoveny postupy mezi sekretariátem Rady a Komisí (zejména monitorovacím a informačním střediskem) a útvarem humanitární pomoci EK (ECHO) pro rychlou výměnu informací v zájmu vyhodnocení společných potřeb a určení dopravních prostředků, které jsou potenciálně k dispozici. Rada a Komise by měly prozkoumat možnosti financování dopravních prostředků v rámci rozpočtu Společenství.
Pozměňovací návrh
17
Bod odůvodnění 14
(14) Možnost zmobilizovat na úrovni Společenství další pomoc, která by doplňovala pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovanou členskými státy, je potřebná jako záchranná síť, zejména v případě, kdy obdobné hrozby ohrožují několik členských států.
(14) Ačkoli celková pomoc poskytovaná prostřednictvím mechanismu je ve většině případů významná, může jen zřídka uspokojit žádosti v plném rozsahu. Avšak možnost zmobilizovat na úrovni Společenství další pomoc, která by doplňovala pomoc v oblasti civilní ochrany poskytovanou členskými státy, je potřebná jako záchranná síť, zejména v případě, kdy obdobné hrozby ohrožují několik členských států.
Pozměňovací návrh
18
Bod odůvodnění 16
(16) Mechanismus Společenství by mohl za určitých stanovených podmínek být využíván i jako nástroj k usnadnění a podpoře řešení krizí v souladu se společným prohlášením Rady a Komise ze dne 29. září 2003 o využívání mechanismu Společenství v oblasti civilní ochrany v rámci řešení krizí uvedeného v hlavě V Smlouvy o Evropské unii a k usnadnění a podpoře konzulární spolupráce během mimořádných událostí ve třetích zemích. Kandidátské země by měly mít možnost se účastnit a spolupracovat s jinými třetími zeměmi, pokud by se tím zvýšila účinnost a efektivita mechanismu.
(16) Mechanismus Společenství by mohl za určitých stanovených podmínek být využíván i jako nástroj k usnadnění a podpoře řešení krizí v souladu se společným prohlášením Rady a Komise ze dne 29. září 2003 o využívání mechanismu Společenství v oblasti civilní ochrany v rámci řešení krizí uvedeného v hlavě V Smlouvy o Evropské unii a k usnadnění a podpoře konzulární spolupráce během mimořádných událostí ve třetích zemích. Kandidátské země by měly mít možnost se účastnit a spolupracovat s třetími zeměmi a s mezinárodními a regionálními organizacemi, , protože závažné mimořádné události v třetích zemích by mohly mít zásadní dopad na členské státy. Tato účast by rovněž zvýšila účinnost a efektivitu mechanismu.
Odůvodnění
Toto rozhodnutí by mělo výslovně stanovit možnost rozvoje spolupráce s mezinárodními nebo regionálními organizacemi v oblasti civilní ochrany i se systémy výstrahy a včasného varování, například útvarem OSN pro omezování následků katastrof (DRU-UNDP) a výstražným systémem OSN pro koordinaci vyhodnocování katastrof (UNDAC). Dne 19. května 2006 Evropská rada výslovně vyzvala ke zlepšení schopnosti Unie reagovat na mimořádné události, krize a katastrofy uvnitř i vně Unie (viz závěry předsednictva, bod 12). Spolupráce tohoto druhu přidává hodnotu ostatním činnostem Unie a její kladný vliv nedopadá pouze na členské státy, ale i na evropské občany, včetně těch, kteří se nacházejí mimo území členského státu Unie.
Pozměňovací návrh
19
Bod odůvodnění 16a (nový)
(16a) Zlepšení služeb pro občany a součinnosti misí členských států lze dosáhnout vytvořením míst vzájemné konzulární pomoci, které je třeba zvážit co nejdříve. Aby napomohly dalšímu zkoumání tohoto potenciálu, mohly by členské státy předvídat společné umístění konzulárních služeb v některých regionech.
Pozměňovací návrh
20
Čl. 1 odst. 2
Mechanismus má zajistit ochranu především osob , ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, v případě výskytu katastrof způsobených lidmi, teroristických činů a přírodních, technologických, radiologických nebo ekologických havárií, včetně znečištění vod v důsledku námořních havárií ( dále jen „závažné mimořádné události“), uvnitř nebo vně Společenství, přičemž zohledňují zvláštní potřeby odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství. Mechanismus se nesmí dotýkat povinností uložených příslušnými platnými právními předpisy Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně platnými mezinárodními dohodami.
Mechanismus má zajistit především bezpečnost občanů a ochranu veřejného zdraví , ale také životního prostředí a majetku, včetně kulturního dědictví, v případě výskytu katastrof způsobených lidmi, teroristických činů a přírodních, technologických, radiologických nebo ekologických havárií, včetně havarijního nebo záměrného znečišťování moře, jak stanoví rozhodnutí č. 2850/2000/ES (dále jen „závažné mimořádné události“), uvnitř nebo vně Společenství, přičemž zohledňují zvláštní potřeby odlehlých, okrajových a dalších regionů nebo ostrovů, které jsou součástí Společenství.Mechanismus se nesmí dotýkat povinností uložených příslušnými platnými právními předpisy Evropského společenství nebo Evropského společenství pro atomovou energii, případně platnými mezinárodními dohodami.
Pozměňovací návrh
21
Čl. 2 bod 1
(1) získání přehledu o zásahových týmech a další intervenční podpoře využitelných v členských státech k asistenčnímu zásahu v případě výskytu mimořádné události, včetně vojenských prostředků a kapacit dostupných k podpoře civilní ochrany;
(1) získání přehledu o zásahových týmech a další intervenční podpoře využitelných v členských státech k asistenčnímu zásahu v případě výskytu mimořádné události, včetně vojenských prostředků a kapacit , které mohou v nejnutnějším případě dát členské státy dobrovolně k dispozici k podpoře civilní ochrany jako doplňující a podpůrné zdroje;
Pozměňovací návrh
22
Čl. 2 bod 2
(2) vypracování a provádění výcvikového programu pro zásahové týmy a pomocný zásahový personál a pro experty z týmů odpovědných za posuzování nebo koordinaci;
(2) vypracování a provádění výcvikového programu pro zásahové týmy a pomocný zásahový personál a pro experty z týmů odpovědných za posuzování a /nebo koordinaci;
Pozměňovací návrh
23
Čl. 2 bod 3
(3) workshopy, semináře a pilotní projekty k nejdůležitějším aspektům zásahu
(3) školení, setkání, výměna zaměstnanců a odborníků, cvičení, workshopy, semináře a pilotní projekty k nejdůležitějším aspektům zásahu za účelem posílení prevence , připravenosti a účinné reakce na závažné mimořádné události;
Pozměňovací návrh
24
Čl. 2 bod 4
(4) sestavování a vysílání týmů odpovědných za posuzování nebo koordinaci;
(4) ustavování a vysílání odborníků, kontaktních osob a týmů odpovědných za posuzování a/ nebo koordinaci, s příslušnými prostředky a vybavením;
Pozměňovací návrh
25
Čl. 2 bod 6
(6) vytvoření a řízení společného komunikačního a informačního systému pro případ výskytu mimořádné události (CECIS) s cílem umožnit komunikaci a sdílet informace mezi MIC a operačními kontaktními místy členských států;
(6) vytvoření a řízení společného komunikačního a informačního systému pro případ výskytu mimořádné události (CECIS) s cílem umožnit komunikaci a sdílet informace mezi MIC a operačními kontaktními místy členských států i s týmy Společenství činnými v dané oblasti ;
Pozměňovací návrh
26
Čl. 2 bod 7
(7) rozvoj systémů včasného varování s ohledem na stávající informační zdroje s cílem umožnit rychlou reakci ze strany členských států a MIC;
(7) rozvoj systémů včasného varování s ohledem na stávající informační zdroje, zdroje pro sledování nebo odhalování, s cílem umožnit rychlou reakci ze strany členských států a MIC i informování a varování občanů v oblastech, ve kterých často dochází ke katastrofám, prostřednictvím užívání společného systému signálů a postupů v celé EU.
Pozměňovací návrh
27
Čl. 2 bod 7a (nový)
(7a) určení nejlepších postupů pro zvyšování informovanosti občanů a informování veřejnosti o bezpečnostním chování v případě velkých rizik;
Pozměňovací návrh
28
Čl. 2 bod 8
(8) vytvoření organizace dopravy, logistiky a jiné podpory na úrovni Společenství;
(8) vytvoření a řízení organizace poskytování dopravy záchranných týmů a zařízení, logistické podpory a zajišťování součinnosti použitého zařízení i jiné podpory na úrovni Společenství za účelem usnadnění zásahů ;
Pozměňovací návrh
29
Čl. 2 bod 8a (nový)
(8a) vytvoření opatření pro usnadnění a podporu pomoci občanům EU při mimořádných událostech ve třetích zemích;
Pozměňovací návrh
30
Čl. 2 bod 8b (nový)
(8b) určení a zaznamenání nejlepších postupů pro řešení mimořádných situací, krizí a katastrof a vypracování příručky Společenství pro civilní ochranu, zaměřené na potřeby a specifické charakteristiky členských států;
Odůvodnění
Je nezbytné vypracovat nejlepší postupy založené na sběru dat a odborných zkušenostech v oblasti civilní ochrany, aby se zlepšila schopnost Unie reagovat na mimořádné situace, krize a katastrofy. Vypracování příručky a obecných pokynů Společenství v oblasti civilní ochrany zaměřené na potřeby a specifické charakteristiky členských států posílí současné operační zkušenosti a zlepší způsob řešení mimořádných situací, krizí a katastrof.
Pozměňovací návrh
31
Čl. 2a (nový)
Článek 2a
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se:
a) „závažnou mimořádnou událostí“ rozumí jakákoliv událost nebo situace, která může mít nepříznivý dopad na osoby, veřejné zdraví, majetek, kulturní dědictví nebo životní prostředí a je důsledkem přírodních, průmyslových nebo technologických katastrof, k nimž patří znečištění moře, nebo je způsobena teroristickými útoky;
(b) „připraveností“ rozumí jakákoliv předem uskutečněná akce, která má zajistit efektivní rychlou reakci na ohrožení včetně včasného a dostatečně brzkého varování a dočasné evakuace osob a majetku z ohrožených oblastí;
c) „včasným varováním“ rozumí poskytnutí včasných a efektivních informací, na jejichž základě je možno provést akci, kterou se předejde nebo sníží nebezpečí a zajistí připravenost k účinné reakci;
d) „rychlou reakcí“ rozumí jakákoli akce provedená během nebo po mimořádně vážné události s cílem řešit její okamžité následky.
„Zásahovým modulem“ se rozumí předem definované, z úkolu a potřeb vycházející strukturované uspořádání kapacit představující kombinaci lidských a materiálových prostředků, které lze popsat pomocí jeho kapacity k zásahu nebo pomocí úkolu(-ů), které je schopno plnit, a které je
- tvořeno zdroji jednoho či více států, které se účastní mechanismu
- schopno plnit úkoly v oblastech připravenosti a reakce,
- schopno plnit své úkoly v souladu s uznanými mezinárodními směrnicemi,
- možno vyslat obecně do 10 hodin od obdržení žádosti o poskytnutí pomoci, zejména pro splnění prioritních potřeb i podpůrných funkcí,
schopno po určitou dobu pracovat soběstačně a autonomně, pokud to okolnosti na místě vyžadují , buď samostatně nebo v kombinaci s jinými zdroji,
- interoperabilní s jinými moduly ,
Pozměňovací návrh
32
Čl. 3 odst. 1
1. Členské státy zajistí v předstihu zásahové týmy v rámci svých příslušných služeb, zejména orgánů civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb, které budou k dispozici pro zásah nebo které by mohly být sestaveny ve velmi krátkém časovém horizontu a mohly by být vyslány na místo určení přibližně do 12 hodin od obdržení žádosti o poskytnutí pomoci. Přihlédnou k tomu, že složení týmu by mělo záviset na druhu závažné mimořádné události a na zvláštních potřebách s ní spojených.
1. Členské státy zajistí v předstihu zásahové týmy nebo zásahové moduly v rámci svých příslušných služeb, zejména orgánů civilní ochrany nebo jiných zásahových služeb, které budou k dispozici pro zásah nebo které by mohly být sestaveny ve velmi krátkém časovém horizontu a mohly by být vyslány na místo určení přibližně do 12 hodin od obdržení žádosti o poskytnutí pomoci. Přihlédnou k tomu, že složení týmu nebo modulu by mělo záviset na druhu závažné mimořádné události a na zvláštních potřebách s ní spojených.
Pozměňovací návrh
33
Čl. 3 odst. 2
2. Členské státy vyberou odborníky, kteří mohou být povoláni na místo výskytu mimořádné události jako členové týmu odpovědného za posuzování nebo koordinaci
2. Členské státy vyberou odborníky, kteří mohou být povoláni na místo výskytu mimořádné události jako členové týmu odpovědného za posuzování a /nebo koordinaci
Pozměňovací návrh
34
Čl. 3 odst. 3
3. Členské státy pracují na rozvoji modulů zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více členských států a které mohou být nasazeny ve velmi krátkém časovém horizontu, aby vykonávaly podpůrné funkce nebo uspokojovaly prioritní potřeby .
3. Členské státy pracují na rozvoji modulů zásahů v oblasti civilní ochrany, které jsou tvořeny ze zdrojů jednoho nebo více členských států a které mohou být nasazeny ve velmi krátkém časovém horizontu, zejména proto, aby uspokojovaly prioritní potřeby, i proto , aby vykonávaly podpůrné funkce.
Pozměňovací návrh
35
Čl. 3 odst. 6
6. Členské státy přijmou opatření k zajištění včasné dopravy pomoci v oblasti civilní ochrany.
6. Členské státy za podpory Komise přijmou opatření k zajištění včasné dopravy jimi nabízené pomoci v oblasti civilní ochrany.
Pozměňovací návrh
36
Čl. 4 odst. 1 písm. c)
c) bude přispívat k rozvoji systémů včasného varování pro potřeby členských států a MIC;
c) bude přispívat k rozvoji a podpoře vzájemné spolupráce systémů včasného varování a reakce pro potřeby občanů EU v případě katastrof postihujících území EU, s přihlédnutím k existujícím zdrojům informací, monitorování nebo detekce, aby umožnila rychlou reakci členských států a MIC , systémy varování musí být propojeny s výstražnými systémy ve všech členských státech, aby mohly šířit informace a tím zajišťovat, aby všichni občané byli v případě nehody nebo katastrofy připraveni ;
Odůvodnění
Rychlá a účinná reakce na mimořádné události, krize a katastrofy na úrovni Unie vyžaduje rozvoj a podporu vzájemné spolupráce systémů včasného varování, výstrahy a reakce pro potřeby členských států a monitorovacího a informačního střediska.
Pozměňovací návrh
37
Čl. 4 odst. 1 písm. ca) (nové)
ca) bude podporovat interoperabilitu systémů včasného varování, výstrahy a reakce pro potřeby členských států a MIC a koordinaci s jinými specializovanými středisky a agenturami Společenství;
Odůvodnění
Evropská rada dne 19. května 2006 žádala lepší koordinaci prostředků členských států, díky které by byla reakce Unie účinnější a byla by schopna zajistit vysokou úroveň ochrany pro evropské občany (viz závěry předsednictva, bod 14). Proto se jeví jako nezbytné, aby Komise ve spolupráci s členskými státy podpořila interoperabilitu systémů včasného varování, výstrahy a reakce pro potřeby členských států a MIC a koordinaci s jinými specializovanými středisky a agenturami Společenství, například Evropským střediskem pro prevenci a kontrolu nemocí, a zajistila tak optimální fungování mechanismu.
Pozměňovací návrh
38
Čl. 4 odst. 1 písm. fa) (nové)
fa) vypracuje pokyny pro informování a vzdělávání občanů, jehož cílem bude zvýšit jejich informovanost a zlepšit jejich vlastní ochranu;
Odůvodnění
Informování a vzdělávání občanů, které má zvýšit jejich informovanost a zlepšit jejich vlastní ochranu, má zásadní význam pro správné řešení mimořádných událostí, krizí a katastrof, zejména během počáteční fáze.
Pozměňovací návrh
39
Čl. 4 odst. 1 písm. h)
h) přijme opatření k usnadnění přepravy prostředků pro asistenční zásah a zajistí možnost mobilizace doplňkových dopravních prostředků nezbytných k zajištění rychlé reakce v případě závažných mimořádných událostí;
h) přijme opatření k usnadnění a zajištění včasné přepravy prostředků pro asistenční zásah a další podpůrná opatření a zajistí v krátké době možnost mobilizace doplňkových dopravních prostředků a zařízení nezbytných k zajištění rychlé reakce v případě závažných mimořádných událostí;
Pozměňovací návrh
40
Čl. 4 odst. 1 písm. ha) (nové)
ha) zajistí mobilizaci vhodných prostředků a zařízení ve velmi krátké době a zřízení a dopravu mobilních laboratoří, vysoce bezpečných mobilních zařízení a lékařského ochranného vybavení nutného pro rychlou reakci na velké mimořádné události k doplnění civilních a vojenských prostředků a vybavení členských států podle kritérií vypracovaných podle článku 10;
Pozměňovací návrh
41
Čl. 4 odst. 1 písm. i)
i) zajistí možnost poskytovat základní logistickou podporu odborníkům a usnadní mobilizaci logistických a jiných modulů k podpoře týmů členských států, které se účastní asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany Společenství;
i) zajistí možnost poskytovat základní logistickou podporu odborníkům, kontaktním osobám, pozorovatelům a zásahovým týmům a usnadní mobilizaci logistických a jiných modulů k podpoře týmů členských států, které se účastní asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany Společenství;
Pozměňovací návrh
42
Čl. 4 odst. 2
2. Komise vypracuje výcvikový program zaměřený na zlepšení koordinace asistenčního zásahu v oblasti civilní ochrany; toho lze dosáhnout zajištěním kompatibility a komplementarity jednotlivých zásahových týmů podle čl. 3 odst. 1, intervenčních modulů podle čl. 3 odst. 3 nebo v případě potřeby další zásahové pomoci podle čl. 3 odst. 4, a zvyšováním odborné způsobilosti odborníků podle čl. 3 odst. 2. Program bude zahrnovat společné kurzy a společná cvičení a výměnný systém, v rámci něhož mohou být jednotlivci dočasně vysláni do jiných členských států.
2. 2. Komise vypracuje výcvikový program zaměřený na zlepšení koordinace asistenčního zásahu v oblasti civilní ochrany; toho lze dosáhnout zajištěním kompatibility a komplementarity jednotlivých zásahových týmů podle čl. 3 odst. 1, intervenčních modulů podle čl. 3 odst. 3 nebo v případě potřeby další zásahové pomoci podle čl. 3 odst. 4, a zvyšováním odborné způsobilosti odborníků podle čl. 3 odst. 2 i kvality péče poskytované následně osobám postiženým katastrofou. Program bude zahrnovat společné kurzy a společná cvičení a výměnný systém, v rámci něhož mohou být jednotlivci dočasně vysláni do jiných členských států. Vždy, kdy to bude možné, budou se tato cvičení snažit zahrnout dotčená společenství. Budou zveřejněny postupy, které mají být v případě katastrofy přijaty.
Pozměňovací návrh
43
Čl. 8 odst. 1
1. Každý členský stát, jemuž je určena žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen požadovanou pomoc poskytnout, a uvědomí o svém rozhodnutí žadatelský stát buď prostřednictvím MIC , nebo přímo, a uvede rozsah a podmínky pomoci, kterou je schopen poskytnout. Pokud členský stát uvědomí žadatelský členský stát přímo, informuje zároveň odpovídajícím způsobem i MIC.
1. Každý členský stát, jemuž je určena žádost o poskytnutí pomoci, neprodleně určí, zda je schopen požadovanou pomoc poskytnout, a uvědomí o svém rozhodnutí žadatelský stát buď prostřednictvím MIC, nebo přímo, a uvede rozsah a podmínky pomoci, kterou je schopen poskytnout. Pokud členský stát uvědomí žadatelský členský stát přímo, informuje zároveň odpovídajícím způsobem i MIC. MIC informuje členské státy.
Pozměňovací návrh
44
Čl. 9 odst. 1 pododstavec 1
1. V případě výskytu závažné mimořádné události, ke které dojde vně Společenství, lze rovněž použít články 5 6, 7 a 8 provádět na základě žádosti ohledně asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany vně Společenství.
1. Aniž by tím bylo dotčeno nařízení (ES) č. 1257/96, v případě výskytu závažné mimořádné události, ke které dojde vně Společenství, lze rovněž použít články 5 6, 7 a 8 provádět na základě žádosti ohledně asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany vně Společenství
Pozměňovací návrh
45
Čl. 9 odst. 1 pododstavec 2a (nový)
V případě vážné mimořádné události mimo území Společenství by mělo využití vojenských prostředků a možností na podporu civilní ochrany uvedené v čl. 2 odst. 1 být plně v souladu s pokyny OSN pro používání vojenských prostředků a prostředků civilní obrany v případě katastrof. (Oslo, pokyny, květen 1994), s pokyny OSN pro používání vojenských prostředků a prostředků civilní obrany na podporu humanitárních činností OSN v případě složitých mimořádných událostí (pokyny MCDA, březen 2003).
Pozměňovací návrh
46
Čl. 9 odst. 1 pododstavec 3
V případě mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 12547/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci, Komise zabezpečí účinnost, provázanost a doplňkovost celkové reakce Společenství.
V případě mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 12547/96 budou asistenční zásahy v oblasti civilní ochrany považovány za doplňkové k celkové reakci Společenství v humanitární oblasti a měly by tedy být konzistentní s cíli a obecnými zásadami humanitární pomoci stanovenými v tomto nařízení. Komise zabezpečí účinnost, provázanost a doplňkovost celkové reakce Společenství. Musí se zajistit, aby nenastal rozpor mezi intervenčními akcemi v rámci obou nástrojů nebo aby nebyly akce prováděny duplicitně .
Pozměňovací návrh
47
Čl. 9 odst. 3 pododstavec 1a (nový)
Komise zejména zajistí, aby poskytovaná pomoc v oblasti civilní ochrany odpovídala hodnocení potřeb stanoveným ve spolupráci s dalšími aktéry.
Pozměňovací návrh
48
Čl. 9 odst. 3 pododstavec 2
Operační koordinace zahrnuje koordinaci s postiženou zemí a v případě účasti Organizaci spojených národů i koordinaci s ní.
Operační koordinace zahrnuje koordinaci s postiženou zemí a s úřadem OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA)a s ostatními příslušnými aktéry přispívajícími k celkovém záchrannému úsilí. Neovlivní to bilaterální vztahy mezi účastnícími se členskými státy a OSN nebo příslušnou zemí.
Pozměňovací návrh
49
Čl. 10a (nový)
Článek 10a
Další dopravní prostředky a logistická podpora budou ustanoveny v rámci příslušných mezinárodních nabídkových řízení na základě stávajících právních předpisů EU pro zadávání veřejných zakázek, aniž by se uplatňovala doložka o „bezpečnostní“ výjimce.
Pozměňovací návrh
50
Článek 10b (nový)
Článek 10b
Komise ve spolupráci s členskými státy přijme vhodná strukturální opatření k zajištění koordinace a integrace systémů včasného varování, výstrahy a reakce pro potřeby členských států a MIC i koordinace s ostatními sítěmi, specializovanými středisky nebo agenturami Společenství s pravomocemi ve věcech civilní ochrany .
Odůvodnění
Pokud jde o propojení systémů včasného varování s výstražnými sítěmi a koordinačními ujednáními pro řešení krizí v EU, Rada (viz závěry Rady ze dne 18. července 2005) požádala Komisi o posílení vazeb mezi mechanismem a systémy včasného varování na úrovni EU a OSN. Počátkem roku 2006 Komise zřídila síť ARGUS, která propojuje různé systémy včasného varování Komise včetně MIC a společný komunikační a informační systém pro případ výskytu mimořádné události (CECIS). Síť ARGUS bude následně napojena na společné situační středisko Komise (SitCen). Proto je nezbytné, aby byl stanoven režim vzájemné spolupráce pro dosažení lepší koordinace činnosti mechanismu. Kromě toho Unie nedávno zřídila řadu decentralizovaných agentur, například Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, jejichž činnost se přímo týká činnosti mechanismu civilní ochrany. Proto musí být přijata opatření, která zajistí, že činnosti budou koordinovány s ostatními specializovanými středisky a agenturami Společenství, které se zabývají otázkami civilní ochrany.
Pozměňovací návrh
51
Čl. 11 odst. 2
Na činnostech v rámci mechanismu mohou spolupracovat i třetí země, pokud to vyplývá z dohod.
Na činnostech v rámci mechanismu mohou spolupracovat i třetí země a mezinárodní či regionální organizace , pokud to vyplývá z dohod mezi těmito třetími zeměmi a Společenstvím .
Odůvodnění
Toto rozhodnutí by mělo výslovně stanovit možnost rozvoje spolupráce s mezinárodními nebo regionálními organizacemi v oblasti civilní ochrany i se systémy výstrahy a včasného varování, například útvarem OSN pro omezování následků katastrof (DRU-UNDP) a výstražným systémem OSN pro koordinaci vyhodnocování katastrof (UNDAC), protože spolupráce tohoto druhu zvyšuje přidanou hodnotu Společenství u činností Společenství. Příkladem takové úspěšné spolupráce je celosvětový výstražný a koordinační systém v případě katastrof (GDACS), který vyvinula Komise s financováním z útvaru ECHO a ve spolupráci s Úřadem pro koordinaci humanitární činnosti OSN. Jeho cílem je vyhodnocovat potenciální závažnost a dopad přírodních rizik, včetně zemětřesení a tsunami, od fáze včasného varování až po koordinaci a poskytnutí pomoci.
Pozměňovací návrh
52
Článek 12
Pro účely použití tohoto rozhodnutí jmenují členské státy příslušné orgány a uvědomí o nich Komisi.
Pro účely použití tohoto rozhodnutí jmenují členské státy příslušné orgány a uvědomí o nich Komisi. Členské státy v rámci vzájemné konzulární pomoci mezi sebou určí kontaktní místa v předem stanovených regionech a informují o tom Komisi.
Odůvodnění
Spolupráce členských států s Komisí je nezbytná pro účinné provádění a fungování mechanismu civilní ochrany. Podle článku 20 Smlouvy o ES Unie požaduje poskytnutí konzulární ochrany občanům Unie na území třetích zemí, kde členský stát, jehož je občan státním příslušníkem, nemá své zastoupení. Dne 19. května 2006 Evropská rada vyzvala k užší konzulární spolupráci včetně stanovení míst konzulární pomoci (viz závěry předsednictva, body 13 a 14). Zpráva rakouského předsednictva (dok. 10551/06), kterou přijala Evropská rada, a zpráva, kterou předložil pan Michel Barnier, nazvaná „Pro evropské síly civilní ochrany: evropská pomoc“, květen 2006, výslovně zmínily přijetí praktických opatření pro účinnější konzulární ochranu. To Unii umožní v praxi rozvíjet solidaritu mezi členskými státy a účast ve smyslu „společenství“ v zájmu účinnější ochrany na vysoké úrovni pro evropské občany.
Pozměňovací návrh
53
Čl. 13 bod 4a (nový)
(4a) vhodných strukturálních opatření k zajištění koordinace a integrace podle článku 10b;
Odůvodnění
Postup ve výborech by se měl použít k určení postupů vhodných strukturálních opatření pro koordinaci a integraci systémů včasného varování, výstrahy a reakce pro potřeby členských států a MIC i ostatních sítí, specializovaných středisek a agentur Společenství s pravomocemi ve věcech civilní ochrany.
Pozměňovací návrh
54
Čl. 13 písm. 5a (nové)
(5a.). moduly uvedené v čl. 3 odst. 3;
Pozměňovací návrh
55
Čl. 13 písm. 5b (nové)
(5b.). systémy včasného varování uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c);
Pozměňovací návrh
56
Čl. 13 bod 7a (nový)
(7a) spolupráce se třetími zeměmi a s mezinárodními nebo regionálními organizacemi, jak stanoví článek 11.
Odůvodnění
Postup ve výborech by se měl použít k určení postupů pro spolupráci se třetími zeměmi a s regionálními nebo mezinárodními organizacemi v rámci příslušných dohod, jak stanoví článek 11 tohoto návrhu rozhodnutí.
.
ozměňovací návrh
57
Čl. 13 písm. 8a (nové)
(8a) pokyny pro ustanovení a vzájemnou provázanost systému včasného varování a výstražného systému i poskytování informací a školení občanů v oblasti reakce na mimořádné události.
Pozměňovací návrh
58
Čl. 14 odst.1
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle článku 13 návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený podle čl. 4 odst. 1 rozhodnutí 1999/847/ES článku 13 návrhu nařízení Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na mimořádně vážné události, jehož členy budou také zástupci místních a regionálních orgánů.
Pozměňovací návrh
59
Čl. 15 odst.1
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě výroční zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí s tím, že uvede přidanou hodnotu akce Společenství pro občany EU, a zejména pro osoby, které byly katastrofou postiženy.
Komise vyhodnotí používání tohoto rozhodnutí každý třetí rok ode dne jeho oznámení a závěry tohoto hodnocení předá Evropskému parlamentu a Radě.
Komise rovněž vyhodnotí provádění používání tohoto rozhodnutí každý třetí rok ode dne jeho oznámení ο vstupu v platnost a závěry tohoto hodnocení předá spolu s návrhy na změny tohoto rozhodnutí Evropskému parlamentu a Radě.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Navrhovaná přepracovaná verze dodržuje celkovou filozofii mechanismu civilní ochrany Společenství tak, jak byl vytvořen v roce 2001, současně však do stávajícího rozhodnutí Rady zavádí četná zlepšení, jejichž účelem je posílit podpůrné a doplňující akce, které umožní Společenství jako celku pomoci osobám postiženým závažnými mimořádnými událostmi. Přepracovaná verze současně doplňuje dřívější návrh nástroje pro rychlou reakci a nástroje připravenosti. Zatímco tyto nástroje představují právní základ akcí civilní ochrany v období nových finančních výhledů, je účelem nového návrhu změnit provozní podmínky platné pro mechanismus civilní ochrany Společenství a poskytnout právní základ pro novou akci Společenství v této oblasti.
Důvody dalších opatření
1. Občané jsou přímo ohroženi
Ochrana osob před nehodami a katastrofami se týká veškerých aspektů každodenního života evropských občanů. Občané považují všechny otázky spojené s bezpečností a ochranou za velmi důležité (zaměstnanost, sociální a finanční zabezpečení, životní a pracovní prostředí, ochrana před vnějšími i vnitřními hrozbami atd.). V uplynulých třech letech se značně zvýšil počet požadavků členských států, kandidátských zemí a rozvojových zemí na poskytnutí pomoci z mechanismů civilní ochrany, protože řešení katastrof překročilo vnitrostátní možnosti zemí.
2. Hospodářský rozměr
Evropa a ostatní svět čelí různým typům nebezpečí. S nebezpečím spojená rizika (např. očekávané ztráty) jsou vysoká, a to nejen pokud se týče lidských životů, ale i hospodářských ztrát a poškození (zejména psychické poruchy). Poškození zdraví a účinky tzv. postnehodového nebo postkatastrofického šoku způsobují velké hospodářské ztráty i pojistné ztráty a jsou velkou zátěží pro systém zdravotního a sociálního zabezpečení.
Dostupné údaje z oblasti pojištění ukazují, že celkově hospodářské a pojistné ztráty spojené s přírodními a technologickými katastrofami rostou. V současné době se zdá, že se celosvětové hospodářské ztráty způsobené přírodními katastrofami každých deset let zdvojnásobují. Pokud bude tato tendence přetrvávat, dosáhne roční ztráta v příštích deseti letech takřka 150 miliard EUR.
Návrh rovněž umožňuje členským státům sdružovat zdroje, a tak uspořit značné částky v některých oblastech, např. v logistice a dopravě, a lépe využívat některé omezené zdroje.
3. Evropský rozměr a rozměr prevence.
I když na místní úrovni budou při nehodách a katastrofách vždy zasahovat pohotovostní služby, má mnoho prvků týkajících se různých fází aktivit civilní obrany evropský rozměr (např. standardizace), zejména ve specifických odvětvích, jako je oblast chemikálií, doprava, stavebnictví, telekomunikace a zdravotnictví.
Většina činností spojených s mechanismem civilní ochrany je při krizích velmi dobře viditelná. Účinnost však závisí na přípravě, která byla provedena před nehodou nebo katastrofou, za účelem prevence, a na připravenosti, stejně jako na schopnosti zmírnit katastrofu. Mnoho věcí lze totiž provést tak, že se k otázce postavíme systematicky a řešíme ji na základě koordinace intenzivních mnohaodvětvových aktivit.
Závěry
Zpravodaj považuje mechanismus civilní ochrany za komplexní systém zahrnující tři nejdůležitější fáze, tj. prevenci (včetně zmírňování), zásah (včetně připravenosti) a obnovu (včetně analýzy po katastrofě). Civilní ochrana rovněž závisí na třech dalších horizontálních aktivitách, tj. hodnocení rizik, řízení, kontrole a komunikaci a konečně na poskytování informací a školení.
Vítá změny, které obsahuje navrhované rozhodnutí, ale chtěl by rovněž, aby se rozhodnutí zabývalo informováním občanů o možných rizicích jako důležitým prvkem pro připravenost, zejména v oblastech, ve kterých dochází ke katastrofám často. Důležitým nástrojem je dále prevence a zmírňování katastrof obhospodařování a využívání půdy. Měly by být nedílnou součástí plánů na omezování rizik katastrof a jejich řízení.
Zpravodaj vyslovuje politování nad tím, že ani původní, ani přepracovaná verze rozhodnutí neobsahují definice pojmů „ závažná mimořádná událost“„vážné varování“, „rychlá reakce“ a „připravenost“- Domnívá se, že by tyto pojmy měly být posuzovány v souvislosti s definicemi v „Mezinárodně dohodnutém glosáři základních pojmů spojených s řízením v případě katastrof“, oddělení humanitárních záležitostí Organizace spojených národů (DHA), leden 1992 i v souvislosti s definicemi uváděnými v legislativním usnesení Evropského parlamentu o návrhu k nařízení Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro rychlou reakci a připravenost na závažné mimořádné události.
Zpravodaj se domnívá, že při všech zásazích v oblasti civilní ochrany je třeba věnovat rozměru veřejného zdraví takovou pozornost, jakou si zaslouží, vzhledem k tomu, že veškeré katastrofy mají na občany jak fyzický, tak psychický dopad, což poměrně dlouhou dobu po ukončení zásahů vážně zatěžuje zdravotnický systém i systém sociálního zabezpečení.
Podporuje rovněž odkaz na používání vojenských prostředků pro podporu civilní ochrany, protože vynechání tohoto odkazu by vojsku umožnilo pracovat na vlastních operacích mimo rámec stávajícího mechanismu a civilní ochrany.
Skutečnost je taková, že protipožární jednotky jsou v některých zemích považovány za součást vojska (protože mají stejnou strukturu a hierarchii zaměstnanců jako vojsko) a v mnoha zemích má vojsko know-how potřebné pro zásah v případě závažných mimořádných událostí, jako jsou chemické, biologické a nukleární katastrofy.
Použití vojenského vybavení a vojáků je nejúčinnější a nejvíce potřebné v počáteční fázi závažné mimořádné události . Zajištění přehledu o těchto zdrojích a jejich používání může pomoci při záchraně životů, zamezit dvojímu použití zdrojů, a tak umožnit využití nedostatečných zdrojů v jiných oblastech.
Dále je toho mínění, že je třeba zajistit další dopravní prostředky a logistickou podporu tak, aby členské státy neposilovaly své vlastní národní kapacity prostřednictvím finančních prostředků Společenství.
(CNS)
30. 8. 2006
STANOVISKO Výboru pro rozvoj
pro Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin
k návrhu rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze)
( KOM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS) )
Navrhovatelka:
Luisa Morgantini
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Mechanismus civilní ochrany Společenství (dále jen „mechanismus“) byl zřízen v roce 2001 s cílem podpořit mobilizaci pomoci v rámci civilní ochrany v případě vážných mimořádných událostí především na území EU. Zahrnuje rovněž opatření pro případ akcí mimo území EU.
Rozhodnutí Rady 2001/792 stanovilo pro tento mechanismus právní základ. Stanovuje operační povinnosti v oblasti posílené spolupráce při zásazích na poskytnutí pomoci v rámci civilní ochrany. Nevytváří žádný nový subjekt EU, ale jednoduše stanoví zásady posílené spolupráce mezi stávajícími vnitrostátními mechanismy civilní ochrany.
S ohledem na nárůst počtu mimořádných událostí od roku 2001 a podstatný vzrůst počtu zemí, které volají po mechanismu okamžité pomoci prostřednictvím civilní ochrany, bylo rozhodnuto o posílení tohoto mechanismu a o poskytnutí právního základu pro dodatečné akce Společenství v této oblasti. Tento návrh novelizuje rozhodnutí Rady 2001/792 a mění operační pravidla pro fungování mechanismu civilní ochrany Společenství.
Zapojení mechanismu pro krizové situace mimo EU je stále častější a důležitější. Tento mechanismus externě často funguje souběžně s jinými operacemi humanitární pomoci prováděnými Společenstvím (prostřednictvím úřadu ECHO) a s jinými mezinárodními humanitárními dárci koordinovanými úřadem OSN pro koordinaci humanitární činnosti (OSN-OCHA).
V této souvislosti je vrcholně důležité zajistit, aby byly zásahy civilní ochrany koherentní s celkovou humanitární pomocí Společenství a s mezinárodní humanitární pomocí, slučitelné s humanitárními zásadami a aby respektovaly úlohu a mandát jiných aktérů, jako je OSN-OCHA (Úřad pro koordinaci humanitární činnosti). Článek 9 návrhu se snaží tyto obavy vyjádřit, ale jeho formulace je spíše mlhavá.
Navrhovatelka se zejména domnívá, že nestačí pouhé volání po účinnosti, koherenci a komplementaritě s operacemi humanitární pomoci. Navrhovatelka se domnívá, že pokud má být mechanismus civilní ochrany účinnou součástí zásahů v případě vnějších krizí, měla by být vyjasněna „dvojí povaha“ tohoto mechanismu a rozlišena pravidla pro používání tohoto mechanismu uvnitř a vně EU.
Navrhovatelka věnovala zvláštní pozornost přesnému a koordinovanému postupu pro hodnocení potřeb dotčené třetí země, který je třeba provést před uvolněním nákladných aktiv, pečlivému vyhodnocení využití vojenských prostředků ve třetích zemích a úlohy ECHO a OSN-OCHA (Úřadu pro koordinaci humanitární činnosti).
POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY
Výbor pro rozvoj vyzývá Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto pozměňovací návrhy:
Znění navržené Komisí
Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku.
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Čl. 9 odst. 1 pododstavec 1
1. V případě výskytu závažné mimořádné události, ke které dojde vně Společenství, lze rovněž použít články 5 6, 7 a 8 provádět na základě žádosti ohledně asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany vně Společenství.
1. Aniž by tím bylo dotčeno nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci , v případě výskytu závažné mimořádné události, ke které dojde vně Společenství, lze rovněž použít články 5 6, 7 a 8 provádět na základě žádosti ohledně asistenčních zásahů v oblasti civilní ochrany vně Společenství
Pozměňovací návrh
2
Čl. 9 odst. 1 pododstavec 2a (nový)
2a.V případě vážné mimořádné události mimo území Společenství by mělo využití vojenských prostředků a možností na podporu civilní ochrany uvedené v čl. 2 odst. 1 být plně v souladu s pokyny OSN pro používání vojenských prostředků a prostředků civilní obrany v případě katastrof. (Oslo, pokyny, květen 1994), s pokyny OSN pro používání vojenských prostředků a prostředků civilní obrany na podporu humanitárních činností OSN v případě složitých mimořádných událostí (pokyny MCDA, březen 2003).
Pozměňovací návrh
3
Čl. 9 odst. 1 pododstavec 3
V případě mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 12547/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci, Komise zabezpečí účinnost, provázanost a doplňkovost celkové reakce Společenství.
V případě mimořádných událostí, při kterých se pomoc poskytuje v rámci mechanismu i nařízení Rady (ES) č. 12547/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci, by asistenční zásahy v oblasti civilní ochrany měly být považovány za doplňkové k celkové reakci Společenství v humanitární oblasti a měly by tedy být konzistentní s cíli a obecnými zásadami humanitární pomoci stanovenými v tomto nařízení. Komise zabezpečí účinnost, provázanost a doplňkovost celkové reakce Společenství.
Pozměňovací návrh 4
Čl. 9 odst. 3 pododstavec 1a (nový)
1a. Komise zejména zajistí, aby poskytovaná pomoc v oblasti civilní ochrany odpovídala hodnocení potřeb stanoveným ve spolupráci s dalšími aktéry.
Pozměňovací návrh 5
Čl. 9 odst. 3 pododstavec 2
Operační koordinace zahrnuje koordinaci s postiženou zemí a v případě účasti Organizaci spojených národů i koordinaci s ní.
Operační koordinace zahrnuje koordinaci s postiženou zemí a s úřadem OSN pro koordinaci humanitárních záležitostí (OCHA).
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze)
Referenční údaje
KOM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS)
Příslušný výbor
ENVI
Výbor, který zaujal stanovisko Datum oznámení na zasedání
DEVE 15.6.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Luisa Morgantini 30.5.2006
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
10.7.2006
28.8.2006
Datum přijetí
28.8.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
27
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca
Náhradníci přítomný(í) při závěrečném hlasování
John Bowis, Milan Gaľa, Ana Maria Gomes, Alain Hutchinson, Jan Jerzy Kułakowski, Bernard Lehideux, Manolis Mavrommatis, Miloslav Ransdorf, Karin Scheele, Anders Wijkman, Zbigniew Zaleski
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
POSTUP
Název
Návrh rozhodnutí Rady o vytvoření mechanismu civilní ochrany Společenství (přepracovaná verze)
Referenční údaje
KOM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS)
Datum konzultace s Parlamentem
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
ENVI
14.3.2006
Výbor(y) požádaný(é) o stanovisko
Datum oznámení na zasedání
DEVE
15.6.2006
LIBE
15.6.2006
Nezaujaté stanovisko Datum rozhodnutí
LIBE
19.4.2006
Užší spolupráce Datum oznámení na zasedání
Zpravodaj Datum jmenování
Dimitrios Papadimoulis
21.2.2006
Konzultace EP s Výborem regionů – datum rozhodnutí na zasedání
Projednání ve výboru
20.6.2006
13.9.2006
Datum schválení
13.9.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
44
2
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Anders Wijkman
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Hélène Goudin, Rebecca Harms, Jutta D. Haug, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik, Bart Staes, Thomas Wise
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Datum předložení
18.9.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
