3. 3. 2010 B7-0153/2010 NÁVRH USNESENÍ předložený na základě otázky k ústnímu zodpovězení B7‑0000/2010
v souladu s čl. 115 odst. 5 jednacího řádu
o strategii EU 2020 v rámci přípravy jarního zasedání Evropské rady
Corien Wortmann-Kool
,
Peter Liese
,
Richard Seeber
,
Pilar del Castillo Vera
,
Andreas Schwab
,
Jean-Paul Gauzès
,
Csaba Őry
,
Mathieu Grosch
,
Lambert van Nistelrooij
,
Albert Deß
,
Othmar Karas
,
Marian-Jean Marinescu
za skupinu PPE
PE433.015v01-00 B7‑0153/2010 Usnesení Evropského parlamentu o strategii EU 2020 v rámci přípravy jarního zasedání Evropské rady
Evropský parlament ,
– s ohledem na neformální zasedání Evropské rady, které se konalo dne 11. února 2010,
– s ohledem na závěry předsednictví po jednáních Evropské rady v březnu 2000, 2001, 2005, 2006, 2007 a v prosinci 2009,
– s ohledem na veřejnou konzultaci, kterou zahájila Komise na téma strategie EU 2020 a její výsledky (SEK(2010)116),
– s ohledem na hodnocení Lisabonské strategie vypracované Komisí (SEK(2010)114),
– s ohledem na článek 3 Smlouvy o fungování Evropské unie,
– s ohledem na otázku položenou dne 23. února 2010 Komisi a týkající se zemědělství a budoucí strategie EU 2020 ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
– s ohledem na čl. 115 odst. 5 a čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
A. vzhledem k tomu, že jakoukoli dlouhodobou strategii musí doprovázet konkrétní opatření, která budou reagovat na bezprostřední starosti a obavy evropských občanů, a vzhledem k tomu, že strategie EU 2020 by měla sloužit k dosažení našeho hlavního cíle, jímž je růst a pracovní příležitosti,
B. vzhledem k tomu, že Lisabonská strategie byla úspěšná jen zčásti v důsledku slabé struktury řízení a nedostatečné odpovědnosti členských států,
C. vzhledem k tomu, že se vítá úsilí Komise, jehož cílem je dosažení udržitelného sociálně tržního hospodářství – tj. hospodářství, které je solidární, inteligentní a udržitelné,
D. vzhledem k tomu, že je politováníhodné, že Komise svou strategii nezaměřila na prosazování a podporu malých a středních podniků; vzhledem k tomu, že v tomto sektoru vzniká většina pracovních míst a že je potřeba přijmout praktická opatření k omezení byrokracie a k podpoře a uplatňování inovačních řešení v těchto odvětvích; vzhledem k tomu, že finanční podpora by se neměla zaměřovat výhradně na vytváření „zelených “ pracovních míst,
E. vzhledem k tomu, že hlavní inovace jako e-mobilitu, solární technologie a mnohé další nebude možné v Evropě uskutečnit, jestliže nebude-li vytvořen rámec, který zajistí dodávky surovin,
F. vzhledem k tomu, že se pracovní dokument Komise nazvaný Konzultace o budoucí strategii „EU 2020“ vůbec nezmiňuje o zemědělství a zemědělsko-potravinářském odvětví, a vzhledem k tomu, že je třeba toto opominutí okamžitě napravit, neboť zemědělský a potravinářský sektor dohromady tvoří klíčovou část hospodářství EU, jež poskytuje pracovní příležitost 19,2 milionu osob (9% celkové zaměstnanosti) a podílí se 4,3 % na HDP v EU-27,
G. vzhledem k tomu, že k zahájení strategie EU 2020 dochází v evropském roce boje proti chudobě a pozornost musí být věnována vymýcení chudoby a sociálním aspektům lisabonské agendy,
H. vzhledem k tomu, že politikou soudržnosti se zabývá nová Lisabonská smlouva a že je tato politika nástrojem k dosažení cílů v ní stanovených a musí tedy být nedílnou součástí strategie 2020, chtějí-li členské státy, aby tato nová politika růstu a zaměstnanosti fungovala; vzhledem k tomu, že strategie 2020 by měla přihlížet k významu této politiky, a to jak v obecných, tak v mimořádných podmínkách, a měla by vzít v úvahu skutečnost, že se členské státy neobejdou bez náležitě financované politiky regionálního rozvoje pro období následující po roce 2013, je-li jejich cílem udržitelné sociálně tržní hospodářství a růst,
I. vzhledem k tomu, že ve světle nedostatků Lisabonské strategie by Komise měla navrhnout jednoznačnou cílenou strategii v rámci jediného dokumentu, který by měl zahrnovat a navzájem propojovat závěry zprávy Maria Montiho o oživení jednotného trhu a všechny relevantní strategie EU, a mohl tak být považován za klíčový dokument pro příštích deset let,
1. žádá Komisi a Radu – s připomenutím skutečnosti, že Komise a její předseda Barroso zdůrazňovali rozhodující úlohu Evropského parlamentu, pokud jde o strategii EU 2020 – , aby plně respektovali pravomoci Parlamentu při vypracovávání a provádění této strategie, aby tak mohla být v očích občanské společnosti posílena jeho demokratická legitimita;
1. Pevné evropské řízení v zájmu úspěšnosti strategie 2020
2. naléhavě žádá Komisi, aby vzhledem k nedostatkům Lisabonské strategie navrhla jednoznačnou strategii v jediném textu, která bude založena na vytýčených cílech;
3. zdůrazňuje, že koordinované a konkrétní evropské právní předpisy musí zohledňovat rozdíly, které v EU existují, a měly by proto zahrnovat pevnou a transparentní strukturu řízení, která plně respektuje zásadu subsidiarity, jak je stanoveno v Lisabonské smlouvě;
4. zdůrazňuje, že je zapotřebí účinných mechanismů pro provádění a následnou kontrolu; vyzývá Komisi, aby vypracovala přesnou analýzu problémů a navrhla cílená opatření zaměřená na hlavní překážky; domnívá se, že pro Evropu je zásadní, aby součástí každé budoucí strategie byly účinné mechanismy, na jejichž základě lze dosáhnout plánovaných výsledků;
5. poukazuje na to, že udržitelnějšího sociálně tržního hospodářství lze dosáhnout pouze tehdy, jsou-li cíle a strategie podloženy cílenými opatřeními vlády a jsou-li řádně koordinovány;
6. domnívá se, že v zájmu úspěšnosti strategie 2020 je třeba zapojit občanskou společnost, která by měla sdílet odpovědnost, a že by proto sociální partneři měli být přizváni ke společnému utváření strategie a k její realizaci, a to na evropské i vnitrostátní úrovni;
7. domnívá se, že pro dosažení náročného cíle strategie je nezbytně nutné vytvořit transparentní víceúrovňové řízení, a že na plnění cílů, úkolů a povinností stanovených v rámci strategie EU 2020 by se měly spravedlivým dílem podílet Evropská unie, členské státy a místní a regionální orgány, a měly při tom jednat rychle, rozhodně a s velkou dávkou naléhavosti; domnívá se, že víceúrovňové řízení a partnerství by mělo být základem řízení a provádění strategie;
8. domnívá se, že významným prvkem strategie 2020 musí být vytvoření jednotného trhu pro produkty finančních služeb určených pro drobné investory;
9. domnívá se, že dohoda o nové struktuře finančního dohledu, ke které dospěla Rada, není v souladu s cíli strategie 2020; žádá proto španělské předsednictví, aby předložilo ambicióznější návrhy, které posílí pravomoci orgánů, jež mají být vytvořeny;
10. poznamenává, že jedním z klíčových aspektů evropského hospodářského řízení by měla být koordinace vnitrostátních politik týkajících se malých a středních podniků, aby členské státy nevytvářely nové překážky nebo administrativní zátěž ve snaze odstranit překážky stávající; domnívá se, že začlenění nového evropského testu dopadů na malé a střední podniky do vnitrostátních právních předpisů by se mohlo stát jedním z úkolů té části evropského hospodářského řízení, která se zaměřuje na malé a stření podniky;
11. zdůrazňuje, že jeden z klíčových prvků strategie EU 2020 by měla představovat účinná, reformovaná a flexibilní politika soudržnosti, která bude přizpůsobena stávajícím potřebám; domnívá se, že politika EU se svým horizontálním přístupem hraje významnou úlohu při řešení hlavních úkolů Unie, mezi něž patří zejména: snížit strukturální rozdíly mezi zeměmi a regiony, zvýšit konkurenceschopnost regionů EU v globalizovaném světě, vyvážit důsledky celosvětové hospodářské krize tím, že dodá evropskému hospodářství důvěru a dynamičnost, a omezit dopad demografických změn a změny klimatu;
12. domnívá se, že opatření strukturální politiky a finanční prostředky by měly být zaměřeny na priority EU, jako jsou konkurenceschopnost, účinnost využívání zdrojů a udržitelnost, a měly by být s nimi v souladu;
2. Udržitelné veřejné rozpočty
13. zdůrazňuje, že diskuze o budoucím rozdělení rozpočtových prostředků EU a rozhodování v této věci bude probíhat v kontextu přezkumu stávajícího víceletého finančního rámce (2007–2013) v polovině období a v kontextu příprav na následný víceletý finanční rámec a příslušného rozhodovacího postupu;
14. zdůrazňuje, že základem financování strategie EU 2020 budou udržitelné veřejné rozpočty; domnívá se, že by proto klíčovými body budoucích daňových politik měl být soulad s paktem stability a dále zásady pro strategie koordinovaného ústupu od angažovanosti státu v ekonomice, jejichž cílem je snížit dopady hospodářské a finanční krize na veřejné rozpočty;
15. zdůrazňuje, že protiinflační politika a vhodná rozpočtová pravidla mají dlouhodobý efekt v podobě podpory růstu a zlepšování vyhlídek mladých lidí na zaměstnání; domnívá se, že tímto způsobem stát splní svou úlohu dobrého správce, čímž zajistí, že budoucí generace budou mít k dispozici odpovídající veřejné služby;
16. domnívá se, že nejnovější vývoj ukazuje, že při řízení HMU v institucionálním rámci se nepodařilo udržet schodky veřejných financí pod kontrolou; žádá Komisi, aby navrhla iniciativy, v jejichž rámci se tento nedostatek v rámci HMU bude řešit; varuje před nebezpečím vzniku dvourychlostní Evropy;
3. Podpora MSP a zaměstnanosti
17. zdůrazňuje, že MSP jsou hnací silou naší současné ekonomiky, vytváří pracovní příležitosti a hrají důležitou úlohu při obnově hospodářského růstu a posílí udržitelnost sociálně tržního hospodářství a podpoří tvořivost a inovaci, které jsou základem hospodářského potenciálu a technologického pokroku; domnívá se, že politický směr, který byl přijat při zavedení iniciativy „Small Business Act“, je třeba prosazovat usilovněji; domnívá se, že upřednostněny by proto měly být zejména snahy v oblasti deregulace (jako např. další provádění cílů v oblasti deregulace a právních předpisů vstřícných vůči MSP), a mělo by se usilovat o vytváření motivujícího prostředí pro začínající podniky, podporu podnikání a zlepšení přístupu k financím;
18. zdůrazňuje, že úspěšná strategie 2020 by se měla zaměřovat na podporu MSP a vytváření pracovních míst nejen v obchodu a službách, ale také v průmyslu, zemědělství a zdravotnictví, neboť tato odvětví patří mezi klíčová odvětví pro hospodářskou budoucnost;
19. opětovně požaduje pracovní trh, který je přístupný všem a je konkurenceschopný; domnívá se, že reorganizace systémů sociálního zabezpečení je nezbytná k zajištění toho, aby změna zaměstnání nepředstavovala omezení sociálního zabezpečení, dočasné přeškolování na výkon jiného zaměstnání nevedlo k poklesu příjmu a přístup „flexicurity“ se jednotně nezaměřoval pouze na flexibilitu pracovního trhu;
20. je toho názoru, že stárnutí populace v Evropě vyžaduje politiky v oblasti celoživotního vzdělávání, v jejichž rámci je třeba podporovat vzdělávací příležitosti a poskytovat jednotlivcům podporu v průběhu jejich profesionálního života; domnívá se, že bude nezbytné zachovat počet aktivních osob na pracovním trhu a posílit sociální začlenění; lituje skutečnosti, že právě potenciál starších pracovníků a pracovníků s postižením v oblasti zaměstnanosti bývá zanedbáván; očekává proto předložení návrhů, jejichž cílem bude lepší využití tohoto potenciálu, a podporuje pohyblivou hranici odchodu do důchodu, také nad rámec stávajícího důchodového věku;
21. podporuje propagaci podnikání, kterou zaručuje např. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF);
22. žádá Komisi, aby předložila návrhy společného konsolidovaného základu daně z příjmu právnických osob (CCCTB); domnívá se, že konečný režim DPH, který vychází ze zásady „země původu“ by podpořil účinnost jednotného trhu a přinesl by dodatečné příjmy do veřejného rozpočtu, aniž by bylo nezbytné upravovat sazby DPH;
4. Za udržitelné sociálně tržní hospodářství
23. žádá aby, vzhledem k tomu, že Evropská komise musí posílit vnitřní trh a zajistit soulad s předpisy hospodářské soutěže, byl na základě připravované Montiho zprávy o oživení jednotného trhu do strategie EU na rok 2020 začleněn jednotný trh jako nástroj k zajištění obecného blahobytu; domnívá se, že pro dokončení vnitřního trhu se zbožím, pracovníky a službami bude důležité, aby existovala pevná právní úprava a zajistilo se lepší převádění evropských předpisů do vnitrostátních předpisů, jejich lepší provádění a aby byl zajištěn evropský dohled na finančními trhy;
24. je toho názoru, že EU by měla využít své vůdčí úlohy v udržitelném hospodářství a v oblasti technologií ekologické mobility a dále v této oblasti rozšířit své konkurenční možnosti a využívat vývozního potenciálu tohoto technologického pokroku; bere na vědomí, že procesy udržitelné produkce a účinné využívání zdrojů a další rozvoj obnovitelných zdrojů energie umožní zachování pevného základu pro výrobu v Evropě, zvýší její konkurenceschopnost díky menší závislosti na zdrojích energie a umožní dosažení ambiciózních cílů v oblasti změny klimatu; zdůrazňuje potenciál významných evropských odvětví, pokud jde jejich podíl na inovativních řešeních v této oblasti; zdůrazňuje, že je nezbytné, aby hospodářství EU mělo k tomuto účelu odpovídající vysoce moderní suroviny;
25. domnívá se, že odvětví dopravy je důležitým prvkem při dosahování „ekologického růstu“, který je plánován ve strategii 2020, a že přispívá v obrovské míře k hospodářskému růstu, který je nezbytný pro provádění strategie 2020; domnívá se, že kombinace různých opatření, jako je různá skladba zdrojů energie, opatření pro utváření cen a internalizace vnějších nákladů, je v tomto ohledu důležitá, a že tato opatření by měly doprovázet jasnější a realističtější cíle, které by bylo možné pravidelně revidovat;
26. zdůrazňuje již právně závazný příslib EU snížit emise CO 2 o nejméně 20 % do roku 2020 a domnívá se, že EU by měla dát jasněji najevo, že je ochotna zvýšit závazek na 30% snížení emisí skleníkových plynů za předpokladu, že také ostatní země budou připraveny přijmout odpovídající závazek; domnívá se, že je nezbytné, aby byly stanoveny jasné a objektivní ukazatele, podle kterých se bude měřit pokrok k udržitelnému a energeticky účinnému sociálně tržnímu hospodářství, a že v tomto ohledu je třeba stanovit realistické a dosažitelné cíle;
27. je toho názoru, že rychlé završení plně integrovaného a vzájemně propojeného vnitřního trhu s energií je nezbytným prvkem pro zajištění hospodářského růstu, pro začlenění obnovitelných zdrojů energie a pro omezení potíží Unie v případě přerušení dodávek; zdůrazňuje, že by se mělo vyvinout úsilí o zvýšení podílu autochtonních nízkouhlíkových zdrojů energie ve skladbě zdrojů energie v EU;
28. konstatuje, že posílením své vedoucí úlohy by EU měla využít vývozního potenciálu technologického pokroku;
29. zdůrazňuje, že je třeba zajistit řádné provádění právních předpisů EU obecně a zejména směrnic týkajících se vzájemného uznávání odborných kvalifikací a směrnic o službách, aby bylo možné plně využít potenciálu, který nabízí trh se službami, jenž představuje nejrozsáhlejší oblast hospodářské činnosti v EU; domnívá se v tomto ohledu, že strategie by měla usilovat o odstranění všech přetrvávajících překážek v oblasti služeb nejpozději do roku 2020;
30. zdůrazňuje, že je nezbytné prosazovat přístup k jednotnému trhu, který motivuje spotřebitele k přeshraničním nákupům zboží a služeb, zejména online, a malé a střední podniky k plnému využití potenciálu, který nabízí jednotný trh;
5. Udržitelný růst založený na znalostech
31. zdůrazňuje, že růst založený na znalostech vyžaduje efektivní provádění základního a aplikovaného výzkumu; domnívá se, že inovace musí být hnací silou evropského růstu a prosperity, že základní výzkum je třeba provádět na úrovni EU koordinovaným způsobem a že výsledky výzkumu musí mít přínos pro všechny občany EU; je toho názoru, že zejména výzkum v oblasti bezpečnosti a dekarbonizace v odvětví dopravy přispěje k posílení postavení EU jakožto regionu zaměřeného na výzkum;
32. naléhavě žádá Komisi, aby v rámci nové strategie vyčlenila v rozpočtu EU a v národních rozpočtech 3 % HDP na cíle Lisabonské strategie v oblasti výzkumu a vývoje; domnívá se, že výzkumné a vývojové programy a finanční prostředky by měly být zaměřeny na strategii EU 2020 a měly by s ní být v souladu; vyzývá členské státy, aby lépe využívaly součinnosti finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti a prostředků vyčleněných na výzkum a vývoj;
33. zdůrazňuje, že má-li se zajistit lepší účinnost evropského aplikovaného výzkumu, je nezbytně nutné lépe sjednotit stávající struktury a vytvořit lepší prostředí pro poskytování investic věnovaných na výzkum a inovaci, a to jak ve veřejném, tak i v soukromém sektoru; vyzývá Komisi, aby zavedla praktická opatření, jejichž cílem bude zlepšit přístup k finančním prostředkům, zejména s ohledem na lepší dostupnost rizikového kapitálu, a dosáhnout pokroku v oblasti zadávání veřejných zakázek v předkomerční fázi;
34. konstatuje, že inovace začíná investicemi do vzdělávání a že vytváření pracovních míst pomocí politik celoživotního vzdělávání posílí sociální začlenění; vyzývá Komisi, aby pobízela a motivovala k novým partnerstvím mezi podniky, vědeckou sférou a vysokoškolským výzkumem;
35. vyzývá k širokému pojetí budoucí inovační politiky EU; domnívá se, že odpovídající veřejné a soukromé finance by měly být zaměřeny na oblasti, v nichž Evropa má, nebo může mít vedoucí postavení, a že by se měla zvláštní pozornost věnovat vývoji klíčových základových technologií;
36. vítá návrh Komise, jenž považuje průmyslovou politiku v období globalizace za jednu z tématických priorit; zdůrazňuje, že stávající průmyslové struktury budou nadále výrazně přispívat k hospodářskému růstu v EU, a je tudíž třeba je podporovat;
37. domnívá se, že právě v dopravě hraje vývoj technologií a zjednodušení multimodálních dopravních řetězců pro dopravu osob a zboží důležitou úlohu; věří tedy, že doprava by měla být založena na účinné kombinaci různých druhů dopravy, která je měřena podle kritérií, mezi něž patří hospodářská hlediska, ochrana životního prostředí, sociální podmínky a pracovní podmínky a bezpečnost zaměstnanců;
38. domnívá se, že Evropa by měla podporovat účinnou ochranu práv duševního vlastnictví tím, že bude prosazovat účinný patentový režim EU a zaměří se zejména na digitální hospodářství, aby mohla hrát svou vedoucí úlohu ve světě; věří, že řádně fungující digitální hospodářství je nevyhnutelně nutné pro zajištění řádného fungování celého hospodářství EU; je však toho názoru, že volnému pohybu digitálních služeb v dnešní době výrazně brání nejednotné vnitrostátní předpisy; zastává stanovisko, že má-li se dosáhnout řádně fungujícího digitálního prostředí v rámci jednotného trhu, je nezbytné za prvé provádět účinným způsobem regulační rámec, za druhé se musí podporovat rozvoj trhu s digitálními službami a za třetí je třeba podporovat neomezené šíření obsahu a poznatků – „pátá svoboda“;
39. je přesvědčen, že budou-li k dispozici vhodný politický rámec a odpovídající rozpočtové prostředky, mohou zemědělství a lesnictví hrát důležitou roli v celkové evropské strategii pro zajištění hospodářské obnovy a zároveň mohou přispívat k zajišťování potravin v EU i ve světě a k zachování venkovské krajiny, která představuje 90 % územní plochy EU, mohou mít přínos pro ochranu životního prostředí a mohou významným způsobem přispět při hledání alternativních zdrojů energie;
40. konstatuje, že nedostatky v infrastruktuře v Evropě se liší a zůstávají stále významným problémem, který má za následek omezení potenciálu hospodářského růstu a znemožnění hladkého fungování vnitřního trhu; žádá proto vytvoření skutečně rovných podmínek tím, že se poskytnou odpovídající veřejné a soukromé investice na rozvoj infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky, telekomunikací a informačních technologií;
41. pověřuje svého předsedu , aby předal toto usnesení Radě a Komisi.
