P6_TA(2009)0345
Energetické štítky a normalizované informace o výrobku (přepracované znění) ***I
A6-0146/2009
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. května 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (přepracované znění) ( KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD) )
(Postup spolurozhodování – přepracování)
Evropský parlament
, -
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2008)0778 ),
-
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0412/2008 ),
-
s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.
,
-
s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 11. března 2009 určený Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku v souladu s čl. 80a odst. 3 jednacího řádu,
-
s ohledem na článek 80a a článek 51 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku ( A6-0146/2009 ),
A.
vzhledem k tomu, že podle poradní pracovní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení dřívějších aktů spolu s těmito změnami, je návrh prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu,
1.
schvaluje návrh Komise pozměněný na základě doporučení poradní pracovní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise i níže provedené úpravy;
2.
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3.
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
P6_TC1-COD(2008)0222
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 5. května 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady
2009/.../ES
o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku
(přepracované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského ║ společenství, a zejména na článek 95 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise║,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Stanovisko ze dne 24. března 2009.
,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů Úř. věst. C ...
,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy
Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. května 2000.
,
vzhledem k těmto důvodům: (1)
Směrnice Rady 92/75/EHS ze dne 22. září 1992 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích spotřebičů pro domácnost a v normalizovaných informacích o výrobku Úř. věst. L 297, 13.10.1992, s. 16.
byla podstatně změněna Viz Příloha I část A.
. Vzhledem k podstatným změnám by uvedená směrnice měla být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti přepracována.
(2)
Oblast působnosti směrnice ║ 92/75/EHS je omezena na spotřebiče pro domácnost
; Ze sdělení Komise ze dne 16 července 2008
o akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku vyplývá, že rozšíření oblasti působnosti směrnice
92/75/EHS
na výrobky spojené se spotřebou energie,
včetně stavebních výrobků,
které mají během použití
významný přímý či nepřímý
dopad na spotřebu energie, by mohlo posílit možnou součinnost stávajících právních opatření, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů
Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 29.
║.
Tato směrnice by měla doplnit směrnici 2005/32/ES, avšak žádným způsobem se nedotýká jejího uplatňování. V souladu se sledovaným cílem na základě uceleného přístupu a s přihlédnutím k tomu, že je dosahováno dalších úspor energie a přínosu v oblasti životního prostředí, by se měla tato směrnice považovat za součást ještě širšího právního rámce, který zahrnuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky
Úř. věst. L 237, 21.9.2000, s. 1.
a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov
Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 65.
.
(3)
Předsednictví Evropské rady v závěrech ze zasedání, které se konalo ve dnech 8. a 9. března 2007, zdůraznilo nutnost zvýšit energetickou účinnost ve Společenství tak, aby byl dosažen cíl úspory 20 % spotřeby energie Společenství do roku 2020, a vyzvalo k důkladnému a rychlému provedení přednostních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 19. října 2006 nazvaném Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností. Akční plán zdůraznil obrovské možnosti úspor energie ve výrobním odvětví.
(4)
S cílem posílit energetickou účinnost a úspory energie je dále nezbytné, aby si EU a členské státy vytýčily jako právně závazný cíl do roku 2020 ušetřit 20 % energie a aby navrhly a zavedly soudržná opatření k jeho zajištění.
(5)
Zvýšení účinnosti výrobků spojených se spotřebou energie díky informované volbě spotřebitele prospěje jak ekonomice EU celkově, tak zpracovatelskému průmyslu tím, že se v systému obchodování s emisemi sníží cena oxidu uhličitého.
(6)
Získání přesných, věcných a srovnatelných informací o specifické spotřebě energie výrobků spojených se spotřebou energie
by měla
ovlivnit konečného uživatele v tom smyslu, že při výběru dá přednost výrobkům s nižší spotřebou energie, nebo které nepřímo vedou k nižší spotřebě energie a jiných hlavních zdrojů během použití , což bude nutit výrobce k opatřením ke snížení spotřeby energie a jiných hlavních zdrojů u výrobků, které vyrábějí; tím by se rovněž nepřímo mělo podpořit účinné využívání těchto výrobků
v zájmu přispět k dosažení cíle zvýšit energetickou účinnost v EU o 20 %
. Působením samotných tržních sil bez těchto informací nedojde k prosazování racionálního využívání energie a jiných hlavních zdrojů u těchto výrobků .
(7)
Vzhledem k tomu, že 40 % celkové spotřeby energie v EU připadá na energii spotřebovanou v budovách a že cílem úpravy směrnice 2002/91/ES o energetické náročnosti budov je podpořit snížení energetické náročnosti budov, by zahrnutí určitých stavebních výrobků do oblasti působnosti směrnice pomohlo soukromým domácnostem zvolit si při rekonstrukci budov energeticky nejúčinnější a nákladově nejhospodárnější výrobky.
(8)
S cílem zajistit předvídatelnost pro výrobce a srozumitelnost pro konečné uživatele by Komise měla vypracovat prioritní seznam výrobků spojených se spotřebou energie, včetně stavebních výrobků, které spadají do oblasti působnosti této směrnice a na něž se proto vztahují prováděcí opatření členských států a Komise.
(9)
Informace hrají klíčovou roli v působení tržních sil a je tedy nezbytné zavést jednotný energetický štítek u všech výrobků stejného typu a poskytnout potenciálním zákazníkům doplňující normalizované informace o nákladech na tyto výrobky , pokud jde o energii a spotřebu jiných hlavních zdrojů, a přijmout opatření k tomu, aby potenciální koneční uživatelé , kteří nevidí vystavený výrobek a nemají tedy ani příležitost vidět energetický štítek, rovněž obdrželi tyto informace.
Aby
byl energetický štítek účinný a úspěšný, měl by být pro konečné uživatele
jednoduchý, výstižný a snadno rozpoznatelný
. Pro tento účel
by měla být zachována stávající podoba štítků jako základ pro informování konečných uživatelů o energetické účinnosti výrobků
. Spotřeba energie a jiné informace vztahující se na výrobky by měly být měřeny v souladu s harmonizovanými technickými normami a metodami.
(10)
Jak se v zdůrazňuje Posouzení dopadů, které je součástí návrhu směrnice předkládaného Komisí, posloužilo původní, úspěšné označení štítky A-G jako vzor pro různé země na celém světě, např. pro Argentinu, Brazílii, Čínu, , Chile, Irán, Izrael a Jižní Afriku.
(11)
Členské státy by měly
pravidelně
sledovat dodržování této směrnice
a zahrnout příslušné informace do dvouleté zprávy, kterou mají za povinnost podle této směrnice předložit Komisi,
se zvláštním ohledem na povinnosti dodavatelů a obchodníků.
(12)
Zcela nepovinný systém by vedl k označování energetickými štítky jen některých výrobků nebo k tomu, že by byly normalizované informace o výrobku poskytovány jen k některým spotřebičům s rizikem, že by někteří koneční uživatelé mohli být uvedeni v omyl
či dokonce dezinformováni
. Současný systém musí proto zajistit, aby spotřeba energie a jiných hlavních zdrojů byla u všech dotyčných výrobků
povinně
uváděna na energetickém štítku a v normalizovaných informacích o výrobku.
(13)
Výrobky spojené se spotřebou energie mají během použití
přímý či nepřímý
vliv na spotřebu širokého okruhu různých druhů energie, přičemž elektrická energie a plynné palivo jsou nejvýznamnější. Tato směrnice by proto měla platit pro výrobky spojené se spotřebou energie, které mají
při použití přímý nebo nepřímý
vliv na spotřebu jakéhokoli druhu energie,
v souladu s cíli EU týkajícími se zvýšení energetické účinnosti, podpory využívání obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů
.
(14)
Na
ty druhy výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný
přímý nebo nepřímý
dopad na spotřebu energie nebo případně hlavních zdrojů během použití
,
by se mělo vztahovat prováděcí opatření,
kde by
poskytování informací prostřednictvím energetických štítků
mohlo
přimět konečné uživatele ke koupi účinnějších výrobků.
(15)
Vzhledem k tomu, že se budovy podílejí na celkové spotřebě energie v EU 40 % a vzhledem k tomu, že si EU v souvislosti se svými závazky v rámci Kjótského protokolu stanovila cíl zvýšit svou energetickou účinnost do roku 2020 o 20 %, je velmi důležité upřednostnit vypracování prováděcích opatření pro stavební výrobky, jako jsou okna.
(16)
Počet
členských států
, které mají
zavedeny politiky veřejných zakázek, které vyžadují, aby si zadavatelé pořizovali energeticky účinné výrobky
, by se měl neustále zvyšovat, dokud nebude dosaženo cíle, kdy bude zahrnuto celé území Evropské unie. Totéž by mělo platit o počtu členských států, které mají
zavedeny pobídky pro energeticky účinné výrobky.
S cílem zamezit narušení trhu a i když
kritéria způsobilosti výrobků pro veřejné zakázky nebo pobídky se mohou mezi členskými státy podstatně lišit
, měly by tyto státy dodržovat strategické cíle Evropské unie v oblasti energetické účinnosti.
Odkaz na třídy funkční způsobilosti jako na úrovně konkrétních výrobků, jak je uvedeno v prováděcích opatřeních směrnice, může snížit roztříštěnost zadávání veřejných zakázek a pobídek a usnadnit rozšíření účinných výrobků na trhu.
(17)
Při zavádění ustanovení týkajících se veřejných zakázek do prováděcích opatření této směrnice by se měly stanovit přiměřené prahové hodnoty, pokud jde o hodnotu a objem veřejných zakázek, a to s ohledem na administrativní zátěž a vymahatelnost pravidel pro zadávání veřejných zakázek členskými státy.
(18)
Pobídky, které členské státy mohou poskytnout na podporu účinných výrobků, by mohly představovat státní podporu. Touto směrnicí není dotčen výsledek jakéhokoli budoucího řízení o státní podpoře, který může být uskutečněn v souladu s články 87 a 88 Smlouvy║.
Nicméně státní podpora na ochranu životního prostředí, a zejména na úspory energie, která slouží společnému evropskému zájmu, je předmětem výjimek podle různých nástrojů Společenství a podmínek v nich stanovených podle Pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí
Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.
.
(19)
Podpora energeticky účinných výrobků prostřednictvím označování energetickými štítky, veřejných zakázek a pobídek by neměla být ke škodě celkového vlivu
takových výrobků
na životní prostředí.
(20)
Ustanovení této směrnice týkající se obsahu reklam by měla být považována pouze za výjimečné opatření. Tato ustanovení by proto žádným jiným způsobem neměla omezovat reklamu v rámci jiných právních předpisů Společenství.
(21)
Opatření nezbytná pro provádění této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
.
(22)
Zejména je třeba zmocnit
Komisi k
přijmutí prováděcích
opatření, pokud jde o uvádění spotřeby energie a jiných hlavních zdrojů
během použití
na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku.
Aby byl vytvořen systém, který bude jak předvídatelný pro průmysl, tak srozumitelný pro spotřebitele, měla by být Komise odpovědná za stanovení vymezené doby trvání klasifikace/klasifikací energetického štítku a za opakovanou a pravidelnou aktualizaci prahových hodnot klasifikace.
Vzhledem k tomu, že tato opatření mají obecnou působnost a jejich účelem je změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním
, o nové jiné než podstatné prvky, přijímají se
regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.
Komise by měla každé dva roky předložit Evropskému parlamentu zprávu zabývající se EU a každým členským státem zvlášť, která bude obsahovat podrobné informace o přijetí prováděcích opatření a o normalizovaných informacích o výrobku.
(23)
Povinnost provést tuto směrnici do vnitrostátního práva by se měla omezovat na ustanovení, která v porovnání s předchozí směrnicí představují podstatnou změnu. Povinnost provést do vnitrostátního práva ustanovení, která zůstala nezměněna, totiž vyplývá z předchozí směrnice.
(24)
Při provádění příslušných ustanovení této směrnice by členské státy měly usilovat o to, aby se upustilo od opatření, která by mohla pro malé a střední podniky představovat zbytečnou administrativní zátěž a těžko splnitelné povinnosti, a měly by, pokud možno, zohlednit zvláštní potřeby a finanční a administrativní omezení malých a středních podniků.
(25)
Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnice do vnitrostátního práva uvedených v příloze I části B,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Oblast působnosti
1.
Tato směrnice stanoví rámec pro harmonizaci vnitrostátních opatření týkajících se zejména označování energetickými štítky a uvádění informací o výrobku jako prostředků, jak informovat konečné uživatele o spotřebě energie a jiných hlavních zdrojů
během použití
a o doplňujících informacích týkajících se výrobků spojených se spotřebou energie, což dává konečným uživatelům možnost volby výrobků s vyšší účinností.
2.
Směrnice se vztahuje na výrobky spojené se spotřebou energie,
včetně stavebních výrobků,
které mají
přímý nebo nepřímý
dopad na spotřebu energie nebo případně jiných hlavních zdrojů během použití.
3.
Tato směrnice se nevztahuje na:
a)
použité výrobky;
b)
jakékoli dopravní prostředky určené k přepravě osob nebo zboží;
c)
štítek s údaji o výkonu nebo jeho ekvivalent připojený k výrobku z bezpečnostních důvodů.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
–
"výrobkem spojeným se spotřebou energie" (dále jen "výrobkem") jakékoli zboží, které má během použití dopad na spotřebu energie a které je uvedeno na trh a/nebo do provozu ve Společenství, a to včetně částí určených k zabudování do výrobků spojených se spotřebou energie, na než se vztahuje tato směrnice a jež jsou uváděny na trh a/nebo do provozu jako jednotlivé části pro konečné uživatele a u nichž lze posoudit vliv na životní prostředí samostatně;
–
"stavebním výrobkem" výrobek spojený se spotřebou energie používaný při stavbě nebo rekonstrukci budov,
–
"informačním listem" normalizovaný přehled informací týkajících se výrobku;
–
"jinými hlavními zdroji" voda,
suroviny
nebo jakékoli jiné látky spotřebovávané výrobkem při běžném použití;
–
"doplňujícími informacemi" jiné informace související s funkční způsobilostí a vlastnostmi výrobku, které se vztahují k vyhodnocování využívání energie
za jednotku času,
nebo jiných hlavních zdrojů
založených na měřitelných údajích, včetně těch, které se vztahují k výrobě či k jejímu jinému významnému environmentálnímu aspektu,
nebo toto vyhodnocování usnadňují;
–
"významnými environmentálními aspekty" aspekty určené jako významné pro výrobek spojený se spotřebou energie v prováděcím opatření přijatém v souladu se směrnicí 2005/32/ES s ohledem na uvedený výrobek;
–
"přímým dopadem" dopad výrobků, které spotřebovávají energii;
–
"nepřímým dopadem" dopad výrobků, které nespotřebovávají energii, nýbrž přispívají k spotřebě energie, přičemž hodnocení jejich vlastností bude založeno na objektivních a nezávislých parametrech, které nepředstavují klimatické změny;
–
"obchodníkem" maloobchodník nebo jiná osoba, která prodává, pronajímá, nabízí ke koupi na splátky nebo předvádí výrobky konečným uživatelům;
–
"dodavatelem" výrobce , dovozce nebo jeho zplnomocněný zástupce usazený ve Společenství nebo osoba, která uvádí výrobek na trh Společenství;
–
"konečným uživatelem" právnická nebo fyzická osoba, která užívá výrobek pro profesní nebo osobní účely. Tato osoba je konečným spotřebitelem výrobku, a především osobou, pro kterou je výrobek navržen, přičemž se může lišit od osoby, která výrobek nakupuje. Tato definice zahrnuje soukromé spotřebitele a skupiny spotřebitelů. Při nákupu výrobků spojených se spotřebou energie by pro účely této směrnice měly být považovány za "konečné uživatele" také veřejné orgány
.
Článek 3
Povinnosti členských států
1.
Členské státy přijmou všechna opatření nezbytná k tomu, aby:
a)
všichni dodavatelé a obchodníci usazení na jejich území plnili závazky, které pro ně vyplývají z článků 5
,
6 a
čl. 10 odst. 3 a 4
této směrnice;
b)
s ohledem na výrobky, na něž se vztahuje tato směrnice, bylo zakázáno použití jiných štítků, značek, symbolů nebo nápisů, které nesplňují požadavky této směrnice a příslušných prováděcích opatření, jestliže by mohly uvádět konečné uživatele v omyl nebo vést k nejasnostem, pokud jde o spotřebu energie nebo případně spotřebu jiných hlavních zdrojů
během použití
;
c)
zavedení systému označování energetickými štítky a informačních listů, které se týkají spotřeby nebo úspory energie,
provází vzdělávací, informační a propagační kampaně zaměřené
na podporu
energetické účinnosti a
odpovědnějšího využívání energie ze strany konečných uživatelů;
d)
se přijala vhodná opatření, aby
Komise a vnitrostátní
orgány odpovědné za provádění této směrnice║ spolupracovaly a poskytovaly si navzájem informace, s cílem podílet se na uplatňování této směrnice.
Při správní spolupráci a výměně informací se co nejvíce využijí elektronické komunikační prostředky, přičemž je možná podpora z příslušných programů Společenství. Tato spolupráce v případě potřeby zajistí zabezpečení a důvěrnost zpracování a ochrany citlivých informací poskytnutých během tohoto postupu. Komise přijme vhodná opatření za účelem podpory spolupráce mezi členskými státy ║a přispění k této spolupráci.
2.
Zjistí-li členský stát, že výrobek nevyhovuje všem příslušným požadavkům stanoveným touto směrnicí a jejím prováděcím opatřením týkajícím se štítku a informačního listu, ║dodavatel
zajistí
,
že
výrobek
vyhovuje
těmto požadavkům
a jakýmkoliv
přiměřeným a odpovídajícím
podmínkám stanoveným
členskými státy
.
Pokud jde o výrobky, které již byly zakoupeny, mají spotřebitelé práva již stanovená pro jejich ochranu vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy Společenství, včetně práva na kompenzaci nebo výměnu výrobku.
Existují-li dostatečné důkazy o tom, že výrobek vykazuje neshodu, přijme dotyčný členský stát
ve stanovené lhůtě
nezbytná preventivní opatření
s cílem zajistit shodu s požadavky této směrnice a zároveň zohlednit škody způsobené neshodou s těmito požadavky.
V případě přetrvávající neshody
členský stát omezí nebo zakáže uvádění dotyčného výrobku na trh a/nebo do provozu nebo zajistí jeho stažení z trhu. V případech
omezení či
stažení výrobku z trhu nebo zákazu uvedení výrobku na trh je neprodleně informována Komise a ostatní členské státy.
3.
Členské státy každé dva roky předloží Komisi zprávu o vymáhacích činnostech a úrovni shody na svém území.
Komise může určit podrobnosti společného obsahu těchto zpráv
stanovením minimálních požadavků na harmonizovaný vzor
. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle
čl. 11 odst. 2.
Článek 4
Požadavky na informace
Členské státy zajistí, aby:
(1)
informace týkající se spotřeby elektrické energie, jiných druhů energie a jiných hlavních zdrojů
během použití
a doplňující informace byly v souladu s prováděcími opatřeními podle této směrnice konečným uživatelům sděleny v informačním listu a na energetickém štítku výrobků nabízených k prodeji, k pronájmu, ke koupi na splátky nebo předváděných konečným uživatelům přímo či nepřímo jakýmkoli způsobem prodeje na dálku včetně po internetu;
(2)
se v případě zabudovaných nebo instalovaných výrobků informace podle
bodu
1 poskytly, ▌pokud to vyžaduje příslušné prováděcí opatření;
(3)
každá reklama na výrobky spojené se spotřebou energie, na něž se vztahuje prováděcí opatření přijaté na základě této směrnice, poskytne konečnému uživateli nezbytné informace týkající se spotřeby energie či její úspory nebo uvede odkaz na energetickou třídu tohoto výrobku;
(4)
každý reklamní podklad technického charakteru u výrobků spojených se spotřebou energie, který popisuje konkrétní technické parametry výrobku, zejména technické manuály a brožury výrobců, ať již tištěné nebo zveřejněné na internetu, poskytne konečnému uživateli nezbytné informace týkající se spotřeby energie nebo uvede odkaz na energetický štítek tohoto výrobku.
Článek 5
Povinnosti dodavatelů
Členské státy zajistí, aby:
(1)
dodavatelé, kteří uvádějí na trh nebo do provozu výrobky, na které se vztahuje prováděcí opatření , dodávali energetický štítek a informační list v souladu s touto směrnicí a
jakýmkoliv takovým
prováděcím opatřením;
(2)
dodavatelé vypracovali technickou dokumentaci, která
je
být dostatečná k posouzení správnosti informací na energetickém štítku a v informačním listu.
Tato
technická dokumentace musí obsahovat:
a)
obecný popis výrobku,
b)
případně
výsledky provedených příslušných konstrukčních výpočtů,
c)
protokoly o zkouškách, pokud jsou k dispozici, včetně protokolů o těch zkouškách, které byly provedeny příslušnými oznámenými organizacemi podle jiných právních předpisů Společenství,
d)
v případě, že jsou hodnoty použity u podobných modelů, odkazy umožňující identifikaci těchto modelů.
K tomuto účelu mohou dodavatelé použít dokumentaci, která již byla vypracována v souladu s požadavky příslušných právních předpisů Společenství;
(3)
technická dokumentace byla u dodavatele k dispozici pro účely kontroly po dobu pěti let od vyrobení posledního dotčeného výrobku.
Elektronická verze technické dokumentace je u dodavatele k dispozici na požádání orgánů dohledu nad trhem členských států a Komise;
(4)
pokud jde o označování energetickými štítky a informace o výrobku, dodavatelé dodali obchodníkům potřebné energetické štítky bezplatně. Aniž je dotčena volba dodávkového systému energetických štítků ze strany dodavatelů, na požádání obchodníků dodají dodavatelé energetické štítky okamžitě;
(5)
společně s energetickými štítky dodavatelé dodali ▌i informační list výrobku;
(6)
dodavatelé zahrnuli informační list výrobkudo všech brožur týkajících se výrobku. Pokud brožury týkající se výrobku dodavatel nezajišťuje, dodavatel dodá informační list společně s jinými podklady, kterými je doprovázen výrobek;
(7)
dodavatelé byli odpovědni za přesnost informací na energetických štítcích a v informačních listech, které dodávají;
(8)
se předpokládalo, že dodavatelé souhlasí se zveřejněním informací uvedených na energetickém štítku nebo v informačních listech.
Článek 6
Povinnosti obchodníků
Členské státy zajistí, aby:
(1)
obchodníci řádně
, viditelným a čitelným způsobem
vystavili energetické štítky a poskytli informační list v brožuře týkající se výrobku nebo v jiných podkladech, které doprovázejí výrobky, když jsou prodávány konečným uživatelům
;
(2)
pokud jde o označování energetickými štítky a informace o výrobku, kdykoli je výrobek uvedený v prováděcím opatření předváděn, jej obchodníci
při vypršení doby platnosti starého energetického štítku
opatřili
nejnovější verzí příslušného energetického štítku
na dobře viditelném místě uvedeném v použitelném prováděcím opatření a v příslušné jazykové verzi.
Článek 7
Prodej na dálku
Jestliže jsou výrobky nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky prostřednictvím zásilkového prodeje, katalogů, internetu
, telemarketingu
nebo jakýmikoli jinými způsoby, při nichž nelze předpokládat, že potenciální konečný uživatel vystavený výrobek uvidí, musí být v prováděcích opatřeních ustanovení, kterým se zajistí, že potenciální koneční uživatelé budou mít před zakoupením výrobku k dispozici informace uvedené na
nejnovější verzi energetického
štítku
daného výrobku
a v informačním listu.
V případě prodeje na dálku stanoví prováděcí opatření způsob, jak budou energetický štítek a informační list vystaveny.
Článek 8
Volný pohyb
1.
Členské státy na svém území nesmějí zakazovat, omezovat nebo ztěžovat uvádění výrobků, které jsou v působnosti
této směrnice a použitelných prováděcích
opatření a
plně
v souladu s
nimi
, na trh nebo do provozu.
2.
Za předpokladu, že členské státy pravidelně trh sledují, a pokud
není prokázán opak, považují členské státy energetické štítky a informační listy za odpovídající ustanovením této směrnice a prováděcích opatření. Členské státy požádají dodavatele o poskytnutí dokladů ve smyslu článku 5, pokud jde o přesnost informací uvedených na jejich energetických štítcích nebo v informačních listech v případě, že mají důvodné podezření, že jsou tyto informace nesprávné.
Článek 9
Veřejné zakázky a pobídky
1.
Veřejní zadavatelé, kteří zadávají veřejné zakázky na dodávky, stavební práce nebo služby podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES
Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114
.
, které nejsou vyloučeny podle článků 12 až 18 uvedené směrnice, si nepořizují výrobky, které nesplňují minimální úrovně funkční způsobilosti stanovené v použitelném prováděcím opatření
a které nesplňují kritéria uvedená v čl. 2, neboť se zaměřují na výrobky zařazené do nejvyšší třídy účinnosti
.
2.
Kritéria pro stanovení minimální úrovně funkční způsobilosti pro veřejné zakázky v prováděcích opatřeních jsou následující:
a)
nákladová efektivita ve vztahu k veřejným financím;
b)
význam výrobků pro zadávání veřejných zakázek;
c)
potenciál k úspoře energie,
d)
podpora inovací, v souladu s Lisabonskou strategií,
e)
pravděpodobnost podpory transformace trhu směrem k výrobkům s lepší funkční způsobilostí;
f)
potřeba zajistit dostatečnou konkurenci.
3.
Odstavec 1 se vztahuje na zakázky v hodnotě, jejíž odhad bez daně z přidané hodnoty (DPH) činí nebo přesahuje 15 000 EUR. Prováděcí opatření mohou stanovit práh v hodnotě vyšší než 15 000 EUR bez DPH s ohledem na obvyklé nákupní ceny a objemy.
4.
Členské státy neposkytnou pobídky
s ohledem na
výrobky, které nesplňují minimální úrovně funkční způsobilosti stanovené v použitelném prováděcím opatření.
5.
Pokud členské státy zadávají veřejné zakázky
s ohledem na
výrobky nebo pro ně poskytují pobídky, uvedou úrovně funkční způsobilosti pomocí tříd vymezených v použitelném prováděcím opatření.
Pobídky mohou, mimo jiné, zahrnovat daňové úlevy pro konečné uživatele používající vysoce energeticky účinné výrobky a pro odvětví podporující a vyrábějící takové výrobky a snížení daně z přidané hodnoty na materiály nebo součásti, které zlepšují energetickou účinnost. Takové pobídky, které poskytují členské státy, jsou efektivní a účinné.
Článek 10
Přezkum klasifikace/klasifikací energetického štítku
1.
Komise je odpovědná za pravidelný opakovaný přezkum klasifikace/klasifikací energetického štítku v souladu s vymezenou dobou trvání klasifikace/klasifikací, jak určují prováděcí předpisy v článku 12
.
2.
Komise při přezkumu prahových hodnot klasifikace vychází z posledních dostupných údajů, přičemž zohledňuje rychlost technologického pokroku u příslušného výrobku, a s dostatečným předstihem před zahájením přezkumu provede náležitou konzultaci se zúčastněnými stranami v souladu s čl. 12 odst. 3.
3.
Dodavatelé jsou povinni obchodníkům dodat nejnovější verzi štítku nejpozději při vypršení doby platnosti starého štítku
.
4.
Obchodníci jsou povinni u příslušného výrobku v tentýž den, kdy skončí doba platnosti starého štítku podle čl. 6 odst. 2, nahradit starý energetický štítek energetickým štítkem obsahujícím klasifikace, které byly podrobeny přezkumu.
Článek 11
Postup projednávání ve výboru
1.
Komisi je nápomocen výbor.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Článek 12
Prováděcí opatření
1.
Podrobnosti týkající se energetického štítku a informačního listu se stanoví v prováděcích opatřeních. Tato prováděcí opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice jejím doplněním, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle
čl. 11 odst. 2
ve vztahu ke každému druhu výrobku v souladu s tímto článkem.
Pokud výrobek splní kritéria uvedená v odstavci 2, vztahuje se na něj prováděcí opatření v souladu s odstavcem 4.
Ustanovení prováděcích opatření týkající se informací o spotřebě energie a jiných hlavních zdrojů během použití uváděných na energetickém štítku a v informačním listu umožní konečným uživatelům, aby se při koupi výrobku na základě větší informovanosti lépe rozhodli, a orgánům dohledu nad trhem, aby si ověřily, zda se výrobky shodují s poskytnutými informacemi.
Pokud prováděcí opatření uvádí ustanovení týkající se energetické účinnosti výrobku a jeho spotřeby hlavních zdrojů, grafické provedení a obsah energetického štítku zdůrazní energetickou účinnost výrobku.
V současné době platná prováděcí nařízení, jež byla přijata před vstupem této směrnice v platnost, budou sladěna s ustanoveními této směrnice, zejména pokud jde o vzhled, provedení, třídy nebo ostatní charakteristiky energetického štítu, a to nejpozději
... *
šest měsíců od vstupu této směrnice v platnost
.
2.
Kritéria podle odstavce 1 jsou následující:
a)
výrobky mají podle posledních dostupných údajů a vzhledem k množství uváděnému na trh Společenství významný potenciál k úspoře energie a případně jiných hlavních zdrojů;
b)
Významné
rozdíly v příslušných úrovních funkční způsobilosti
takových výrobků ve srovnání s výrobky s rovnocenným použitím dostupným na trhu
;
c)
Komise zohlední příslušné právní předpisy Společenství a samoregulaci, např. dobrovolné dohody,
pokud
lze předpokládat, že dosáhnou cílů politiky rychleji a méně nákladným způsobem než závaznými požadavky,
3.
Při vypracování návrhu prováděcího opatření Komise:
a)
zohlední ty parametry životního prostředí uvedené v příloze I části 1 směrnice 2005/32/ES, které jsou určeny jako významné v příslušném prováděcím opatření přijatém podle směrnice 2005/32/ES a které jsou během použití významné pro konečného uživatele;
b)
posoudí dopad opatření na životní prostředí, konečné uživatele a výrobce, včetně malých a středních podniků, s ohledem na konkurenceschopnost, včetně trhů mimo Společenství, inovaci, přístup na trh a náklady a výnosy;
c)
provede náležité konzultace se zástupci zúčastněných stran
, včetně výrobců a jejich dodavatelů
;
d)
stanoví jednu nebo více lhůt pro provedení, případná postupná nebo přechodná opatření nebo období, přičemž zohlední zejména možný dopad na malé a střední podniky nebo na zvláštní skupiny výrobků vyráběných hlavně malými a středními podniky.
4.
V prováděcích opatřeních se musí uvést zejména :
a)
přesná definice typu výrobku , který má být zahrnut;
b)
technické normy a metody měření, které se mají použít pro získání informací uvedených v čl. 1 odst. 1;
c)
podrobnosti technické dokumentace požadované podle článku 5;
d)
provedení a obsah energetického štítku, jak je uvedeno v článku 4, přičemž provedení musí být v co nejvyšší míře jednotné u všech skupin výrobků a
musí být ve všech případech jasně viditelné a čitelné a zároveň musí jako základ zachovat základní prvky současných energetických štítků (uzavřenou stupnici A-G), jež jsou jednoduché a rozeznatelné
;
na energetických štítcích se také uvede doba platnosti
;
e)
místo, kde musí být na vystaveném výrobku upevněn energetický štítek a informace a způsob, jakým energetický štítek a/nebo informace mají být poskytnuty v případě nabídek k prodeji podle článku 7 . V případě potřeby mohou prováděcí opatření stanovit, že se energetický štítek připojí k obalu výrobku nebo se vytiskne na obal , nebo podrobnosti požadavků na označování energetickými štítky pro katalogy, prodej na dálku a prodej po internetu;
f)
obsah a podle potřeby též úprava a jiné podrobnosti týkající se informačního listu nebo dalších informací uvedených v článku 4 a čl. 5 odst. 3. Informace uvedené na energetickém štítku musí být též v informačním listu;
g)
u příslušných výrobků minimální úroveň funkční způsobilosti a případně práh vyšší než 15 000 EUR bez DPH pro účely čl. 9 odst. 1 a 3;
h)
u příslušných výrobků minimální úroveň funkční způsobilosti pro účely čl. 9 odst. 4;
i)
konkrétní obsah energetického štítku pro reklamu, dle potřeby včetně energetické třídy a jiných příslušných úrovní funkční způsobilosti daného výrobku v čitelné a viditelné formě;
j)
vymezená
doba trvání klasifikace/klasifikací energetického štítku
, což znamená časový úsek v délce alespoň tří let, avšak nepřekračující pět let, jenž zohledňuje tempo inovací u výrobku, a datum příštího přezkumu této klasifikace/těchto klasifikací v závislosti na vymezené době trvání
;
k)
úroveň správnosti informací na energetickém štítku a informačních listech;
l)
datum vyhodnocení a případné revize prováděcího opatření s přihlédnutím k rychlosti technického pokroku.
Článek 13
Seznam přednostně označovaných výrobků
Komise nejpozději do
... *
šesti měsíců po vstupu této směrnice v platnost.
předloží Evropskému parlamentu a členským státům seznam výrobků, včetně stavebních výrobků, které byly navrženy jako výrobky, které mají být z důvodu potenciálu energetických úspor přednostně označovány energetickými štítky.
Článek 14
Proveditelnost rozšíření oblasti působnosti
Komise provede nejpozději do roku 2010 studii proveditelnosti, v níž posoudí, zda by prostřednictvím přijetí prováděcích opatření měly štítky na výrobcích, které jsou spojeny se spotřebou energie, poskytovat konečnému uživateli rovněž informace týkající se významných dopadů na životní prostředí v celém životním cyklu výrobku.
Článek 15
Sankce
Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých podle této směrnice a jejích prováděcích opatření a přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy podniknou nezbytné kroky pro posílení právní ochrany proti neoprávněnému používání energetických štítků.
Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi nejpozději do data uvedeného v
čl. 16 odst. 1
a neprodleně jí oznámí jakékoli následné změny, které se jich týkají..
Článek 16
Provedení
1.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do║ ...
*
dvanácti měsíců po vstupu této směrnice v platnost.
. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.
Použijí tyto předpisy ode dne […].
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.
2.
Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 17
Zrušení
Směrnice Rady 92/75/EHS ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1.
uvedeného v příloze I části A se zrušuje s účinkem ode dne .... * Jeden den po dni stanoveném v čl.
16
odst. 1 druhém pododstavci této směrnice.
, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnice uvedených v příloze I části B ve vnitrostátním právu.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 18
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v
Úředním věstníku Evropské unie
.
Články ...
Články
v konečné verzi považované za nezměněné ║v rámci přepracování.
se použijí ode dne ... *.
Článek 19
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V ║
Za Evropský parlament Za Radu
předseda/předsedkyně předseda/předsedkyně
║
║
PŘÍLOHA I
Část A Zrušená směrnice a její následná změna (podle
článku 17
)
Směrnice Rady 92/75/EHS
(Úř. věst. L 297, 13.10.1992, s. 16)
Nařízení (ES) č. 1882/2003
(Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1)
Pouze bod 32 přílohy III
Část B Lhůty pro provedení do vnitrostátních předpisů (podle
článku 17
)
Směrnice
Lhůta pro provedení
92/75/EHS
1. ledna 1994
PŘÍLOHA II
Srovnávací tabulka
Směrnice 92/75/EHS
Tato směrnice
Čl. 1 odst. 1, návětí, první věta
Čl. 1 odst. 1
Čl. 1 odst. 1, návětí, druhá věta
Čl. 1 odst. 2
Čl. 1 odst. 1 první až sedmá odrážka
-
Čl. 1 odst. 2
-
-
Čl. 1 odst. 3 písm. a) a b)
Čl. 1 odst. 3
Čl. 1 odst. 3 písm. c)
-
Čl. 2
první a třetí odrážka
Čl. 1 odst. 4 první a druhá odrážka
Čl. 2
šestá a desátá odrážka
-
Čl. 2 první odrážka
Čl. 1 odst. 4 třetí odrážka
-
Čl. 1 odst. 4 čtvrtá odrážka
Čl. 2 čtvrtá odrážka
Čl. 1 odst. 4 pátá odrážka
Čl. 2
pátá
odrážka
Čl. 1 odst. 5
-
Čl. 2 odst. 1
Čl. 4 bod 1
Čl. 2 odst. 2
-
Čl. 2 odst. 3
Čl. 5 bod 2
Čl. 2 odst. 4
Čl. 5 bod 2 až 3
Čl. 3 odst. 1
Čl. 5 bod 1
Čl. 3 odst. 2
Čl. 5 bod 5 až 6
Čl. 3 odst. 3
Čl. 5 bod 7
Čl. 3 odst. 4
Čl. 5 bod 8
Čl. 4 písm. a)
Čl. 5 bod 4 a čl. 6 bod 2
Čl. 4 písm. b)
-
Článek 5
Článek 7
Článek 6
-
Čl. 7 písm. a)
Čl. 3 odst. 1 písm. a)
Čl. 7 písm. b)
Čl. 3 odst. 1 písm. b)
Čl. 7 písm. c)
Čl. 3 odst. 1 písm. c)
Čl. 8 odst. 1
Čl. 8 odst. 1
Čl. 8 odst. 2
Čl. 8 odst. 2
Čl. 9 písm. a)
-
Čl. 9 písm. b)
-
Čl. 10 odst. 1
Čl. 11 odst. 1
Čl. 10 odst. 2
Čl. 11 odst. 2
Čl. 10 odst. 3
-
Článek 11
-
Čl. 12 písm. a)
Čl. 12 odst. 4 písm. a)
Čl. 12 písm. b)
Čl. 12 odst. 4 písm. b)
Čl. 12 písm. c)
Čl. 12 odst. 4 písm. c)
Čl. 12 písm. d)
Čl. 12 odst. 4 písm. d)
Čl. 12 písm. e)
Čl. 12 odst. 4 písm. e)
Čl. 12 písm. f)
Čl. 12 odst. 4 písm. f)
Čl. 12 písm. g)
-
Článek 13
Článek 17
Článek 14
Článek 16
Článek 15
Článek 19
-
Čl. 3 odst. 1 písm. d)
-
Čl. 3 odst. 2
-
Čl. 3 odst. 3
-
Čl. 4 odst. 2
-
Čl. 6 odst. 1
-
Článek 9
-
Čl. 12 odst. 1 až 3
-
Čl. 12 odst. 4 písm. g) až l)
-
Článek 15
-
Článek 18
-
Příloha I
-
Příloha II
