EP o bilaterálních dohodách v oblasti víz mezi členskými státy EU a USA
Vízová politika
2008-03-10 - 20:10
Poslanci EP dnes v podvečerních hodinách jednali se zástupcem Komise o probíhajících bilaterálních jednáních mezi USA a některými členskými státy EU v oblasti víz a údajů poskytovaných ze systému jmenné evidence cestujících (PNR). Většina poslanců v souvislosti s touto otázkou zdůraznila, že ačkoli chápe frustraci některých členských států, EU by měla v této otázce vystupovat jednotně s cílem zabránit tomu, aby byly USA poskytovány údaje nad rámec dohody o PNR.
Evropský komisař pro justici a vnitro Franco FRATTINI na úvod zdůraznil, že společná politika v oblasti víz vedla v mnoha případech k hmatatelným výsledkům. V roce 2004 zahájila Komise postup, který má vést ke zrušení vízové povinnosti v USA pro některé členské státy. Nezpochybňuje právo členských států uzavírat bilaterální dohody v některých oblastech (např. ozbrojená ostraha letů), domnívá se však, že v otázce víz by Evropa měla vystupovat jednotně. 5. března přijala Komise soubor základních parametrů, kterými se budou muset členské státy při jednáních s USA o zrušení vázové povinnosti řídit. To by mohlo podle jeho názoru přinést v blízké době pozitivní výsledky.
Urszula GACEK (EPP-ED, PL) jménem své skupiny uznala, že vízová politika spadá do kompetence Společenství, podmínky pro jednotlivé členské státy však nejsou rovné. Komise by proto měla podle jejího názoru zabezpečit, aby se se všemi občany EU zacházelo stejným způsobem bez ohledu na to, z jakého státu pocházejí. Domnívá se rovněž, že je třeba postupovat solidárně a respektovat společný základ.
Stavros LAMBRINIDIS (PES, GR) jménem skupiny socialistů zdůraznil, že tlaky vytvářené na některé členské státy jsou odsouzeníhodné. Domnívá se, že EU by se měla řídit principem solidarity a nepodléhat tlakům ze strany administrativy USA, aby některé státy poskytovaly údaje, jež jiné členské státy poskytovat nesmí. Evropa podle jeho názoru nesmí připustit, aby ji USA rozdělily na dvě skupiny. Dohoda o PNR přesně stanoví, jaké údaje mohou USA požadovat a jaké ne. Pokud však jednání Komise budou neúspěšná, bude docházet k uzavírání těchto bilaterálních dohod, což naruší společnou pozici EU.
Sophia in 't VELD (ALDE, NL) vyjádřila pochopení pro dotčené členské státy, které při cestě do USA stále potřebují vízum, český postup však považuje za destruktivní. Poukázala současně na skutečnost, že nebylo možno posoudit, zda memorandum o porozumění je v souladu s evropskou legislativou. Pokud by tomu tak nebylo, domnívá se, že memorandum by bylo považováno za neplatné. Na závěr zdůraznila, že EU bude mít vůči USA řádné postavení pouze tehdy, bude-li vystupovat jednotně.
Eva LICHTENBERGER (Greens/EFA, AT) se domnívá, že neexistuje rovnováha v jednáních. Zatímco požadavky USA neustále stoupají, EU má podle jejího názoru problém vystupovat jednotně. Občané mají obavy, pokud jde o poskytování údajů z PNR, a nelze tedy připustit, aby USA s některými členskými státy zacházely odlišně. Je proto toho názoru, že společný postup je nezbytně nutný.
Sylvia-Yvonne KAUFMANN (GUENGL, DE) zdůraznila, že USA nesmí rozdělit Evropu, jinak nebude mít mezinárodní váhu. Domnívá se rovněž, že bilaterální postupy mohou ohrozit pozici celé EU. Dohoda o PNR obsahuje příliš mnoho údajů a Evropa neví, kdo a jakým způsobem tyto údaje využívá. Považuje proto za „groteskní”, že některé členské státy hodlají tuto dohodu překročit a poskytovat více údajů.
Z českých europoslanců vystoupili v rozpravě Jan ZAHRADIL (EPP-ED), Oldřich VLASÁK ( EPP-ED) a Ivo STREJČEK (EPP-ED).
Jan ZAHRADIL (PPE-DE) v první řadě poukázal na skutečnost, že tři roky po rozšíření Evropské unie stále existuje nerovnost mezi starými a novými členskými státy a jednání Evropské komise s USA v této otázce nijak výrazně nepokročily. Domnívá se proto, že proti bilaterálním jednáním dotčených států nelze nic namítat, a to zejména vzhledem ke skutečnosti, že se nejedná o žádné porušení komunitární legislativy. Ujistil přítomné poslance, že Česká republika „zapracovala do svého memoranda požadavky Evropské unie, tak aby to memorandum bylo plně kompatibilní s právem Evropských společenství” . Podle jeho slov také „nedochází k porušení žádných komunitárních kompetencí ohledně společné vízové politiky” . V otázce případného zrušení vízové povinnosti pro české občany zdůraznil, že USA mohou podle svého vnitrostátního práva vyjednávat o zařazení zemí do Visa Waiver programu pouze bilaterálně. Domnívá se proto, že „Česká republika a ostatní země mají a mohou pokračovat v bilaterálním vyjednávání se Spojenými státy” s tím, že budou postupovat „transparentně, sdílet informace a konzultovat své další kroky s Evropskou komisí i s předsednictvím” .
Oldřich VLASÁK (PPE-DE) na úvod připomněl, že občané všech nových členských států – s výjimkou Slovinska – potřebují při cestě do USA vízum. Tito občané podle jeho slov současně „již roky marně čekají na to, až Unie podpoří jejich snahu o zrušení víz” . Ačkoli Evropská komise zvyšuje svůj tlak na americkou administrativu, nedošlo v této otázce k žádnému pokroku. „A proto se Česká republika rozhodla jít vlastní cestou a vyslyšet tak žádosti svých občanů” . Domnívá se proto, že „uzavřené memorandum mezi Českou republikou a USA je nutné vnímat jako příspěvek ke společnému úsilí zrovnoprávnit práva všech členů Unie” . Na závěr ujistil poslance, že „tento krok je zcela v souladu s právem Evropské unie a nikdo by ho neměl zpochybňovat”.
Ivo STREJČEK (PPE-DE) zdůraznil zejména, že z rozpravy v plénu vyplývá, že většina řečníků upřednostňuje jednotnou antiamerickou politiku před blahem jednotlivých členských států. V této otázce připomněl, že „pro valnou většinu českých občanů je bezvízový styk něčím, co je symbolickým zakončením našeho historického návratu mezi demokratické státy”.
20080307IPR23290
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
