Plenární zasedání 14.-17. září
Instituce
2009-09-14 - 15:08
©BELGA/PHOTOPQR/LA MONTAGNE/GORCE Jean-Louis Každý měsíc se europoslanci scházejí ve Štrasburku na plenárním zasedání, kde se projednávají aktuální témata a legislativní texty a kde probíhají závazná hlasování o přijímaných evropských zákonech. V této příloze můžete sledovat hlavní témata, která zahrnují například úterní úvodní projev předsedy Jerzyho Buzka, rozhodnutí o zvolení José Manuela Barrosa do čela Evropské komise, diskuze o dotacích na mléko a o summitu G20.
Podívejte se aktuální zpravodajství ze Štrasburku.
V první sekci vám představujeme hlavní témata týdne
V druhé sekci vás seznámíme s úvodním projevem předsedy Parlamentu Jerzym Buzkem a jeho vizí pro nadcházející období dva a půl roku.
V třetí sekci se věnujeme tématu znovuzvolení José Manuela Barrosa do čela Evropské komise, pro které bude potřebovat většinovou podporu evropských poslanců. Hlasovat se bude ve středu ve 12,00h a výsledek zatím není jednoznačný.
Čtvrtá sekce se věnuje summitu G20 v Pittsburghu ve státě Pennsylvánie v USA, který se bude konat 25. září. Bude se na něm jednat o stavu světového hospodářství a europoslanci projednají stanovisko Evropského parlamentu ve středu 16. září za účasti zástupců švédského předsednictví EU.
Pátá sekce je zaměřena na dohodu o výměně bankovních dat mezi EU a USA v rámci systému SWIFT. Poslanci kritizují dohodu, kterou uzavřely vlády zemí EU s USA.
Šestá sekce se věnuje mléku. Evropská komise navrhuje nový systém dotací pro mléčný trh, podle kterého by se měl do února příštího roku zajistit výkup másla a sušeného mléka od zemědělců. Tím má být posílen trh.
20090904FCS60249
Hlavní témata plenárního zasedání
Volba Předsedy Evropské komise - José Manuel Barroso
Poslanci budou ve středu hlasovat o tom, zda potvrdí kandidáta na předsedu Evropské komise José Manuela Barrosa na druhé pětileté období, po vyslechnutí jeho úterního prohlášení v plénu. José Manuel Barroso se setkal v minulém týdnu se všemi politickým skupinami a nastínil svou agendu.
Inaugurační projev Předsedy EP Jerzyho Buzka
Nový Předseda Evropského parlamentu Jerzy Buzek, zvolený v červenci 2009, přednese inaugurační projev, v němž představí politické priority svého funkčního období.
Ceny mléka: Veřejná pomoc má být prodloužena do února 2010
Poslanci budou hlasovat o plánu Komise prodloužit dotace na nákup másla a sušeného mléka do února 2010 místo jejich ukončení k 31. srpnu. Výbor pro zemědělství chce opatření týkající se soukromého skladování másla rozšířit tak, aby zahrnovalo i sýr. Summit G20 v Pittsburghu: větší kontrola nad finančními institucemi
Platy a bonusy bankéřů, dohled nad finančními trhy a omezení velikostí bank jsou praktické otázky, které budou pravděpodobně diskutovány v rámci prohlášení Komise a předsednictví EU příští středu ve Štrasburku. Ve svém usnesení, přijatém v dubnu po summitu G20 v Londýně, prosazoval Evropský parlament navázání odměn bankéřů na jejich dlouhodobé výkony, což by mohlo zabránit nezodpovědnému chování bankéřů.
Ochrana osobních údajů: Zpochybnění dohody mezi EU a USA o přenosu dat Poslanci jsou proti navrhované dohodě mezi EU a Spojenými státy o předávání dat přes bankovní síť SWIFT. Jablkem sváru je volba právního základu vládami EU. Poslanci požadují, aby byli zapojeni do přípravy dohody.
*** Další témata
Srbové, Makedonci a Černohorci bez víz do EU
Evropská komise navrhla zrušit víza pro turistické návštěvy zemí Evropské unie pro nejpokročilejší země z jihovýchodní Evropy. Někteří europoslanci se obávají, že vzniknou nové dělící čáry na Balkáně, vzhledem k tomu, že opatření ze zatím nebude týkat Albánců a občanů Bosny a Hercegoviny.
Lesní požáry
Letos se opět v několika jihoevropských zemích rozšířily rozsáhlé požáry lesů. Poslanci žádají větší koordinaci záchranných akcí na úrovni EU.
Rozpočet EU na rok 2010 se má zaměřit na hospodářské uzdravení
Evropská komise navrhla rozpočet EU na rok 2010 s prioritou na podporu opatření na hospodářské uzdravení, 45% prostředků má být zaměřeno na tuto prioritu a na podporu zaměstnanosti. Poslanci budou o návrhu hlasovat koncem letošního roku.
Znepokojení nad novým litevským zákonem, omezující šíření informací o homosexualitě
Poslanci kritizovali aktuální návrh litevského zákona, který zakazuje šíření informací o homosexualitě mladistvým. Podle názoru Parlamentu takové opatření porušuje základní práva občanů.
Plány pro bezpečnou a čistou energii - Nabucco a Desertec
Parlament projednal dva velké investiční návrhy energetických projektů, které mají zvýšit nezávislost Evropy na dodávkách ruského plynu. Plynovod Nabucco má zajistit dodávky plynu z Kaspického moře a projekt Desertec má zásobovat Evropu solární energií z pouští severní Afriky. Témata zasedání (anglicky) Přehled - pořad jednání
Úvodní projev předsedy Jerzyho Buzka o výzvách sjednocené Evropy
Jerzy Buzek Jerzy Buzek je prvním předsedou Evropského parlamentu, který pochází ze zemí střední a východní Evropy, které padly po druhé světové válce pod nadvládu komunistických režimů. Ve svém úvodním projevu zdůraznil význam společné energetické politiky a potřebu společně čelit finanční a hospodářské krizi v Evropě. Hodlá Evropský parlament více otevřít občanům, kteří by měli lépe vědět koho zvolili.
Předseda Buzek přednesl svůj úvodní projev v úterý 15. září v 11:30h.
O své volbě do čela Parlamentu řekl, že se jedná o symbolický krok, který odráží naděje lidí, kteří žili desetiletí za železnou oponou a snili o sjednocené Evropě.
Kromě již zmíněné energetické politice a potřebě evropské solidarity v dobách hospodářské krize mluvil Buzek také o významu ochrany životního prostředí a koordinované zahraniční politiky EU. Zdůraznil přitom významné postavení lidských práv a evropských hodnot.
V souvislosti s hospodářskou krizí řekl, že Evropská unie by se neměla uchylovat k ochranářským postojům a naopak brát posilující globalizaci jako společnou výzvu a příležitost. Ohledně sociálních dopadů krize řekl: "Nemůžeme mluvit o skutečném solidárním společenství, když nejvíce ohrožení lidé jsou ponecháni na okraji."
Dále se Buzek věnoval ožehavému tématu přistěhovalectví a uvedl, že je nutné se věnovat otázce integrace příchozích lidí a nezapomenout přitom, že přistěhovalectví bylo pro Evropu vždy přínosné.
Na adresu žen v Evropě řekl Buzek, že je nutné se věnovat integraci žen na pracovním trhu: "Nemůžeme překonat krizi, když nevyužijeme obrovský potenciál, hospodářský, intelektuální a kreativní přínos žen."
Ohledně probíhající energetické diskuze v Evropě se postavil jednoznačně za názor, že Evropská unie potřebuje společnou energetickou politiku. "Evropané možná nerozumějí geopolitice. Ale rozumí tomu, když je vypnuté topení," uvedl na toto téma a zároveň vyzval k uvážlivém zacházením z přírodními zdroji a vyzval k odstartování ekologické revoluce, která by utlumila současný extravagantní životní styl, za který budou muset platit účty budoucí generace.
Vztahy s Ruskem a rozšíření EU
Ohledně vnějších vztahů EU zdůraznil Buzek význam partnerství se zeměmi v jihovýchodní Evropě a zároveň upozornil na potřebu prohlubování strategického partnerství EU s Ruskem. Dále řekl, že nelze kvůli hospodářským zájmům přehlížet lidská práva a demokracii, což obzvlášť platí pro vztahy s Čínou.
Na adresu Chorvatska a Islandu, dvou zemí usilujících o členství v EU, řekl, že rozšíření je nadále jednou z nejúspěšnějších politik Evropské unie. V současném slovensko-maďarském konfliktu o jazyková a menšinová práva se nabídl jako prostředník.
Ohlasy politických skupin
Předseda pravice v Parlamentu Joseph Daul řekl v souvislosti s projevem Jerzyho Buzka, že vidí rovněž velkou prioritu v komunikaci s evropskými občany, aby lépe vnímali jak velké úkoly dnes Evropská unie společně řeší.
Předseda sociálních demokratů Martin Schulz řekl: "Nastupujete do funkce ve složitém období, především pro samotný Evropský parlament. Poprvé zde vidíme, že v tomto domě je ohrožen proevropský konsens."
Za liberály vystoupil jejich předseda Guy Verhofstadt : "Z toho co jste řekl jasně vyplývá, že máte perfektní zkušenosti abyste uskutečnil tři priority v nadcházejících letech: dát Evropanům větší hlas, aby byli lépe slyšet, zajistit aby zde panovalo více demokracie a také více evropské integrace."
Jménem Zelených řekla Rebecca Harms , že finanční krize bude dále zhoršovat možnosti překlenovat rozdíly mezi Východem a Západem, protože "nerovnost všem leží těžce na rameni."
Za evropské konzervativce a reformisty vystoupil Polák Michał Kamiński : "Pane prezidente, Vaše volba byla historickým momentem ... i když se rozcházíme v našich názorech, tak jsme schopni docílit kompromisu."
Eva Britt Svensson z krajní levice (GUE/NGL) požadovala, aby se Parlament více otevřel a bylo zřetelné, jak se o jednotlivých věcech rozhoduje. Na toto téma řekla: "Jak můžeme očekávat, že budou mít občané pocit, že se podílejí na práci Parlamentu, když ani někteří europoslanci tento pocit nemají?"
Ze skupiny Svoboda a demokracie (EFD) promluvil Francesco Enrico Speroni : "Jedním z našich problémů je, že nemáme právo iniciativy. Neustále sepisujeme usnesení a podepisujeme prohlášení, která pak zůstanou ležet ..."
Diskutujte s předsedou Buzkem
Předseda jerzy Buzek otevřel na svých stránkách na Facebooku možnost pro diskuzi v angličtině a v polštině. Klikněte na odkaz a zapojte se do diskuze.
Přímý přenos Jerzy Buzek Jerzy Buzek na Facebooku
Znovuzvolení předsedy Evropské komise
José Manuel Barroso naslouchá představitelům různých politických skupin zastoupených v Evropském parlamentu Evropský Parlament v úterý 15. září debatoval prohlášení José Manuela Barrosa před středečním hlasováním o jeho jmenování předsedou Komise. José Manuel Barroso dnes představil své politické cíle celé sněmovně poté, co zahájil jejich obhajobu při jednání politických skupin minulý týden. Politické skupiny vyjádřily jak podporu tak i nedostatek víry v Barrosa a některé požadovaly další konkrétní kroky.
Barroso se zaměřil na ekonomické oživení v kombinaci se sociálním trhem, přičemž prezentoval návrhy, které chce realizovat v případě svého zvolení. "Jsem odhodlán bojovat proti sociálnímu dumpingu," řekl a oznámil revizi směrnice o pracovní době. Slíbil také iniciativy směřující k odstranění rozdílů v odměňování žen a mužů. Pokud jde o rozpočet EU, pan Barroso navrhl "přechod na přístup založený na solidaritě". Zdůraznil, že "EU musí mít více transparentní a efektivní způsob financování svých politik".
Předseda Barroso také slíbil změny ve struktuře Komise související se jmenováním komisaře pro spravedlnost, základních práva a občanské svobody, komisaře pro vnitřní záležitosti a migraci, komisaře pro otázky klimatu jakož i "vědeckého poradce pro výzkum a inovace".
Lídři politických skupin
Předseda parlamentní frakce EPP-ED Joseph DAUL (FR) potvrdil, že jeho skupina bude podporovat kandidaturu Barrosa, i když varoval, že "to není bianko šek, a budete muset splnit naše očekávání". Také vyzval pana Barrosa, aby neztrácel čas a okamžitě začal sestavovat nové kolegium komisařů. "Evropští občané vystoupili v červnu ve prospěch EPP" a "my jsme teď podporujeme pana Barrosa", protože se ukázal jako "kandidát s vysokým profilem".
Martin Schulz (DE) uvedl, že José Manuel Barroso nemá podporu skupiny SD, ačkoli sdělil, že skupina se sejde dnes večer, aby přijala své konečné rozhodnutí. "Evropa potřebuje skutečnou změnu směru" a pan Barroso bude hodnocen na tomto základě, uvedl Schulz. Pokračoval zdůrazněním potřeby nové evropské legislativy, jako je směrnice o veřejných službách: "Jedná se o Váš program, pane Barroso, nemůžeme Evropu redukovat jen na jednoho člověka".
Guy Verhofstadt (BE) vysvětlil, že skupina ALDE podpoří kandidaturu Barrosa za předpokladu, že bude reagovat na její specifické požadavky ohledně společného plánu na vyčištění bankovního systému a posílení bankovního dohledu. "Některé frakce nejsou přesvědčeny programem pana Barrosa, ale máme povinnost přijmout konečné rozhodnutí co nejdříve".
"Skupina Zelení/EFA ve Vás nemá víru ", řekl Daniel Cohn-Bendit (FR) a dodal, že "si myslíme, že si zasloužíme někoho lepšího, než jste vy". Požadoval také odložení hlasování, aby se mohl zohlednit výsledek irského referenda o Lisabonské smlouvě. "Pokud irský lid řekne své 'ano' pro Lisabon, budeme mít novou situaci pro Komisi".
Michał Tomasz Kamiński (PL) ze skupiny ECR vyjádřil svou podporu jmenování prezidenta Barrosa. "Existuje mnoho otázek, ve kterých nesouhlasíme s panem Barrosem, například Lisabonská smlouva, ale on je proti národnímu sobectví a to je důvod, proč ho podporujeme."
Lothar Bisky (DE, GUE/NGL) podtrhl, že je třeba "Evropy sociální, mírové a přátelské k životnímu prostředí" a pan Barroso je "špatným člověkem na předsedu, pokud chceme takovou Evropu".
Nigel Farage (UK), jménem EFD řekl, že by Parlament neměl hlasovat o kandidatuře pana Barrosa, dokud irský lid nerozhodne o Lisabonské smlouvě.
Krisztina Morvai (HU, NI) podpořila "zásadní změnu" v Evropě a zdůraznila, že "musíme podporovat základní lidská práva".
Rada (švédské předsednictví)
Cecilia Malmström , hovořící jménem Rady, opět zdůraznila, že pan Barroso byl zvolen jednomyslně 27 hlavami států a vlád z různých politických stran. Důležitost jistoty, stability a účinné akce byly některé ze slov použitých švédskou ministryní pro evropské záležitosti, když hovořila o nutnosti vyřešit jmenování předsedy Komise.
Projev José Manuela Barrosa můžete sledovat v angličtině v níže uvedeném záznamu.
O jeho nominaci se hlasovalo ve středu 16. září ve 12:00 a europoslanci podpořili José Manuela Barrosa
José Manuel Barroso byl zvolen s většinou 382 hlasů, 219 poslanců hlasovalo proti a 117 se hlasování zdrželo. Hlasovalo se podle ustanovení smlouvy z Nice a Barroso potřeboval jednoduchou většinu hlasů. Když se o jeho první nominaci hlasovalo 22. července 2004, tak obdržel 413 hlasů (251 proti, 44 se zdrželo). Přímý přenos Fotoreportáž na stránkách Flickr Předvolební projev v angličtině - audio, 20:46 Povolební projev v angličtině - audio, 03:35
Diskuze o summitu G20 v Pittsburghu
Švédská ministryně Cecilia Malmström naslouchá komisaři pro měnové otázky Joaquinu Almuniovi Ve středu 16. září jednal Parlament o nadcházejícím summitu G20. V rozpravě o nadcházejícím summitu v Pittsburgu (24.-25.9.) žádají europoslanci přísnější dohled nad finančními trhy, omezení prémií pro bankéře a vetší míru zhodnocení dlouhodobých vkladů na úkor krátkodobých zisků.
Evropská unie bude na summitu dvaceti největších ekonomik na světě zastoupena jak Radou (švédské předsednictví), tak i Evropskou komisí. Kromě toho mají své samostatné křeslo čtyři hospodářsky nejsilnější země EU - Německo, Francie, Velká Británie a Itálie.
Bonusy pro bankéře
Jedním z hlavních témat bylo přehodnocení současného systému odměn pro bankéře, který řada europoslanců ostře kritizovala. Ke kritice se přidal jak evropský komisař Joaquín Almunia, tak i švédská ministryně pro evropské záležitosti Cecilia Malmström.
Kritika se ozvala hlavně z řad skupiny Evropských konzervativců a reformistů. Kay Swinburne z Británie řekl, že prioritou by měla být koordinace finančních systémů a nikoliv nikam nevedoucí diskuze o platech bankéřů.
Mezinárodní spolupráce
Sylvie Goulard ze skupiny liberálů upozornila na potřebu úzké spolupráce na obou stranách Atlantického oceánu. Komisař Almunia dodal, že současná situace si skutečně vyžaduje celosvětovou odpověď, což znamená že po třech desetiletích čekají oblast finančních trhů radikální reformy.
Situace se pomalu zlepšuje
Komisař Almunia rovněž hodnotil dosavadní vývoj na finančních trzích a uvedl, že daňová podpora a stabilizační opatření začínají zpomalovat propad hospodářství. Cecilia Malmström s tímto názorem souhlasila, avšak dodala, že úspěch bude v budoucnosti vázán na úspěšný průběh mezinárodní spolupráce.
Sven Giegold ze skupiny zelených/EFA upozornil na lidské náklady, které s krizí souvisejí: narůstající nezaměstnanost, prohlubování chudoby, problémy lidí nakažených virem HIV a rostoucí úmrtnost kojenců. Přímý přenos Summit G20
Dohoda EU-USA o výměně dat v systému SWIFT
Výpočetní středisko ©SWIFT Na nátlak poslanců Evropského parlamentu souhlasila Rada ministrů EU s tím, že příští rok znovu s USA projedná dohodu o předávání bankovních údajů. V té době již Parlament dle Lisabonské smlouvy může mít poslední slovo u těchto dohod. Mezitím Parlament přijal usnesení stanovující pravidla, kterými se zajistí, že v rámci v současné době projednávaného řešení nebude ohroženo soukromí občanů.
V usnesení dnes poslanci zopakovali, že data přenesená americkým úřadům by měla být zpracována "pouze v boji proti terorismu" a že "skladování a použití nesmí být nepřiměřené" k tomuto cíli. Poslanci připomněli potřebu "správné rovnováhy mezi bezpečnostními opatřeními a ochranou občanských svobod a základních práv". Občanům a podnikům EU by měla být poskytnuta stejná úroveň obhajoby práv, a měl by být zřízen "institut soudních žalob", aby se zabránilo zneužívání.
Poslanci protestují proti tomu, že Parlament nebyl zapojen dojednání s USA
Během několika diskusí ve Výboru pro občanské svobody, poslanci vyjádřili své znepokojení nad tím, že Parlament byl zcela mimo jednání EU-USA o prozatímní dohodě o předávání bankovních údajů. Beatrice Ask, švédská ministryně spravedlnosti, včera oznámila, že text v současné době projednávaný se Spojenými státy "nebude v platnosti po dobu delší než 12 měsíců". Potom se podle komisaře Barrota, "bude konat okamžité opětovné projednání v rámci Lisabonské smlouvy", což by dalo Parlamentu poslední slovo ohledně znění dohody.
Poslanci zpochybnili volbu právního základu Radou: v červenci se ministři EU jednomyslně rozhodli dát Evropské komisi mandát k jednání bez účasti Evropského parlamentu. Toto je, jak říká usnesení, v rozporu se stanoviskem právní služby Rady, které znělo ve smyslu, že tato věc je v pravomoci Společenství.
Pozadí:
Otázka kolem SWIFT poprvé vznikla v roce 2006, kdy média odhalila, že vláda USA přistupovala přes finanční síť SWIFT k údajům o evropských občanech bez jejich vědomí. V důsledku nátlaku ze strany Evropského parlamentu byly dány záruky ochrany osobních údajů s tím, že získané údaje budou použity výhradně pro anti-teroristické účely. V červenci letošního roku se v médiích objevily články naznačující, že by měla být sjednána nová smlouva v důsledku změn ve struktuře o společnosti SWIFT, která staví nové skladovací centrum pro své evropské údaje ve Švýcarsku. Přímý přenos
Ceny mléka: podle poslanců je třeba dělat víc
Tento týden proběhla řada protestů zemědělců proti nízkým výkupným cenám mléka (Francie) ©BELGA/PHOTOPQR/LA MONTAGNE/GORCE Jean-Louis Poslanci dnes rozhodli, že stávající podpora chovatelům mléčného skotu bude pokračovat nejméně do příštího února. Varovali ale také, že opatření přijatá Evropskou komisí byla dosud nedostatečná.
Poslanci schválili 447 hlasy návrh legislativy o prodloužení podpory pro nákup másla a sušeného odstředěného mléka, jejíž platnost měla skončit v srpnu, nejméně do února příštího roku. Podpora se bude vztahovat i na sýry. V dodatečném usnesení o problémech, kterým čelí chovatelé mléčného skotu, europoslanci také vyzvali k větší aktivitě v vyřešení střednědobých a dlouhodobých problémů v odvětví mléka a mléčných výrobků. Parlament opakovaně vyzval Evropskou komisi, aby dělala víc pro řešení krize.
Komise by měla neprodleně zavést opatření ke stimulaci poptávky po mléčných výrobcích, po vzoru finančních mechanismů pro program školního mléka, říkají poslanci. Rovněž chtějí EU Mléčný fond ve výši 600 milionů eur, který má být zřízen na podporu organizací producentů a družstev stejně jako na podporu modernizace zemědělských podniků.
"Dosud přijatá opatření nejsou dostatečná, aby pomohla zemědělcům," řekl Paolo De Castro (S&D, Itálie), poslanec Evropského parlamentu odpovědný za legislativní zprávu a předseda zemědělského výboru. "Při řešeních, která dnes schvalujeme, voláme po větší iniciativě a doufáme, že naše návrhy budou brány v potaz," dodal.
Výhodnější ceny pro spotřebitele
Komise by měla dle schváleného usnesení zlepšit průhlednost cen v rámci dodavatelského řetězce. V mnoha zemích EU jsou ceny, které platí spotřebitelé, stále vysoké i přes pokles výrobních cen.
Parlament navíc žádá Komisi, aby prozkoumala způsoby na zachování odpovídajících finančních prostředků v rozpočtu EU pro odvětví mléka a mléčných výrobků ve chvíli, kdy budou postupně rušeny vývozní náhrady, a na zavedení pojištění vývozních úvěrů v zemědělství, jako je tomu v USA.
"Krize se zlepšuje," říká Komise
Komisařka pro zemědělství Mariann Fischer-Boel oznámila dodatečná opatření, která mají pomoci odvětví. Patří mezi ně možnost, aby členské státy dočasně poskytovaly státní podporu až do výše € 15.000 na zemědělce a kupovaly od zemědělců produkční kvóty, které by umístily do národních rezerv. Tyto dodatečné kvóty by se nezapočítávaly do výpočtu úrovně národní výroby, čímž by se zabránilo riziku poplatku za překročení národní hranice pro členský stát.
"Krize se zlepšuje," řekla paní Fischer-Boel, v odpovědi na otázky poslanců na plenárním zasedání. Vysvětlila, že ceny másla, mléka a sýru pomalu rostou a poznamenala: "Zatím nejsme tam, kde chceme být, ale jdeme správným směrem". Přímý přenos
CS
1
PHOTO
20090915PHT60682.jpg
CS
3
LINK
/activities/plenary/agenda.do?language=CS
CS
4
PHOTO
20090915PHT60674.jpg
CS
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
6
LINK
http://www.ep-president.eu/view/en/
CS
7
LINK
http://www.facebook.com/pages/Jerzy-Buzek/69153026654?ref=ts
CS
8
PHOTO
20090915PHT60676.jpg
CS
9
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
10
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157622375048348/show/
CS
11
MULTIMEDIA
20090915MLT60707.asf
CS
12
MULTIMEDIA
20090916MLT60755.asf
CS
13
PHOTO
20090915PHT60678.jpg
CS
14
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
15
LINK
http://www.g20.org/
CS
16
PHOTO
20090915PHT60668.jpg
CS
17
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
CS
18
PHOTO
20090915PHT60682.jpg
CS
19
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=cs
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090804BRI59384 FULL-TEXT NOT XML V0//CS
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
