P6_TA(2007)0444
Rámcová směrnice o udržitelném využívání pesticidů ***I
A6-0347/2007
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. října 2007 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro akce Společenství k dosažení udržitelného využívání pesticidů ( KOM(2006)0373 – C6-0246/2006 – 2006/0132(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament
, -
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2006)0373 ),
-
s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 175 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0246/2006 ),
-
s ohledem na stanovisko Výboru pro právní záležitosti k navrhovanému právnímu základu,
-
s ohledem na články 51 a 35 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova ( A6-0347/2007 ),
1.
schvaluje pozměněný návrh Komise;
2.
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3.
pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.
P6_TC1-COD(2006)0132
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 23. října 2007 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/.../ES, kterou se stanoví rámec pro akce Společenství k dosažení udržitelného využívání pesticidů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na
čl. 152 odst. 4 a čl. 175 odst. 1
této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise║,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Úř. věst. C
161, 13.7.2007, s. 48
.
,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů Úř. věst. C
146, 30.6.2007, s. 48.
,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy
Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. října 2007.
,
vzhledem k těmto důvodům: (1)
V souladu s články 2 a 7 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.
by měl být vytvořen společný právní rámec pro dosažení udržitelného využívání pesticidů
při zohlednění zásady předběžné opatrnosti
.
(2)
Opatření stanovená touto směrnicí by měla být doplňková k opatřením stanoveným jinými právními předpisy, zejména k nařízení
Evropského parlamentu a Rady
(ES) č.[…]
o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh
Úř. věst. L.
, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1. Směrnice
ve znění rozhodnutí
č. 2455/2001/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2001, s. 1).
; nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu ║ Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1. Nařízení
ve znění nařízení
Komise (ES) č. 178/2006 (Úř. věst. L 29, 2.2.2006, s. 3).
,
a v potravinovém právu v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin
Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 575/2006 (Úř. věst. L 100, 8.4.2006, s. 3).
a neměla by je ovlivňovat.
(3)
Národní akční plány zaměřené na stanovení
kvantitativních
cílů
, úkolů, harmonogramů a ukazatelů
pro
prevenci jak zdravotních, tak i environmentálních
rizik
, na vypracování harmonogramů a ukazatelů rizik a intenzity používání pesticidů
,
s uvedením výčtu finančních zdrojů a rozpočtových položek pro provádění výše uvedených zadání ve stanovené době
, a pro podporu
a povzbuzování přijetí
nechemické ochrany rostlin
a ochrany před škůdci
by měly být členskými státy použity k usnadnění provádění této směrnice. Národní akční plány
by měly
být koordinovány s prováděcími plány podle jiných příslušných právních předpisů Společenství a mohou být použity pro seskupování cílů, kterých má být dosaženo v rámci jiných právních předpisů Společenství souvisejících s pesticidy.
(4)
Výměna informací o
dosažených
cílech a
oblasti působnosti akcí
, které členské státy stanoví ve svých národních akčních plánech, je velmi důležitým prvkem při dosahování cílů této směrnice. Proto je vhodné žádat členské státy, aby pravidelně podávaly zprávy Komisi a ostatním členským státům, zejména o provádění a výsledcích svých národních akčních plánů a o svých zkušenostech.
(5)
Pro přípravu a úpravu národních akčních plánů je vhodné umožnit uplatnění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES ze dne 26. května
2003
o účasti veřejnosti na vypracovávání některých plánů a programů týkajících se životního prostředí a o změně směrnic Rady 85/337/EHS a 96/61/ES, pokud jde o účast veřejnosti a přístup k právní ochraně Úř. věst. L 156, 25.6.2003, s. 17.
.
(6)
Je žádoucí, aby členské státy vytvořily systémy odborné přípravy
a dalšího vzdělávání
pro distributory, poradce a profesionální uživatele pesticidů, neboť ti, kdo využívají nebo budou využívat pesticidy, jsou si pak plně vědomi možných rizik pro lidské zdraví a životní prostředí a znají vhodná opatření pro maximální snížení těchto rizik. Vzdělávací činnosti pro profesionální uživatele
by měly
být koordinovány s činnostmi organizovanými v rámci nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.
Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2012/2006 (Úř. věst. L 384, 29.12.2006, s. 8).
.
(7)
Používání nezákonných (padělaných) pesticidů ohrožuje jejich udržitelné používání a představuje značné riziko pro životní prostředí a zdraví osob a zvířat. Tento problém je třeba urychleně řešit.
(8)
Vzhledem k ▐rizikům plynoucím z využití pesticidů
, zejména jejich akutním a chronickým zdravotním účinkům a jejich účinkům na životní prostředí,
by
měli
být
spotřebitelé a
široká veřejnost
informováni
o rizicích
pro zdraví a životní prostředí i o krátkodobých a dlouhodobých nepříznivých účincích
spojených s využíváním pesticidů
a o nechemických alternativách, zejména prostřednictvím sdělovacích prostředků, ale také
prostřednictvím osvětových kampaní, prostřednictvím informací podávaných maloobchodníky a jiných vhodných opatření.
Členské státy by měly sledovat a shromažďovat údaje o dopadech používání pesticidů, včetně případů otrav, a podporovat dlouhodobé programy výzkumu účinků používání pesticidů.
(9)
Směrnice Rady 98/24/ES ze dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11. Směrnice
naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/30/ES (Úř. věst. L 165, 27.6.2007, s. 21).
a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům nebo mutagenům při práci Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50.
Oprava v Úř. věst. L 204, 4.8.2007, s. 28.
zahrnují tato opatření do té míry, že zacházení s pesticidy a jejich aplikace vyžaduje stanovení minimálních zdravotních a bezpečnostních požadavků na pracovišti, což zahrnuje rizika plynoucí z expozice pracovníků takovým přípravkům, stejně jako obecná a specifická preventivní opatření na snížení těchto rizik.
(10)
Vzhledem k tomu, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních ║
Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 24. Oprava v Úř. věst. L 76, 16.3.2007, s. 35.
stanoví předpisy pro uvádění
takových
aplikačních zařízení pro pesticidy na trh
, které uživatelům pesticidů umožní optimalizovat účinnost ošetření,
a
tak
zajistí, aby byly splněny environmentální požadavky, je vhodné aby v rámci dalšího snížení nepříznivých vlivů pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí způsobených takovým zařízením byly vytvořeny systémy pro pravidelnou technickou kontrolu již používaného zařízení na aplikaci pesticidů.
(11)
Letecký postřik pesticidy má potenciál vyvolat značně nepříznivé dopady na lidské zdraví a na životní prostředí, zejména v důsledku unášených postřiků. Proto bude letecký postřik obecně zakázán s možnou odchylkou tam, kde neexistují žádné přijatelné alternativy,
použije se nejlepší dostupná technologie pro snížení míry unášení (např. trysky s malým proudem) a nebude postiženo zdraví rezidentů nebo přítomných osob.
(12)
Vodní prostředí je na pesticidy zvláště citlivé. Je proto nezbytné věnovat zvláštní pozornost zamezení znečišťování povrchových vod a podzemních vod prostřednictvím přijetí vhodných opatření, jako např.
mimo jiné
vytvořením nárazníkových pásem nebo vysazováním živých plotů podél povrchových vod, aby se snížila expozice vodních těles unášeným postřikům. Rozměry nárazníkových pásem by měly záviset zejména na vlastnostech půdy,
geologických a topografických rysech,
klimatu, velikosti vodního toku, stejně jako na zemědělských vlastnostech dotčených oblastí. Použití pesticidů v oblastech určených k odběru pitné vody, podél dopravních cest, např. železničních tratí, na uzavřených nebo velmi propustných površích může vést k vyšším rizikům znečištění vodního prostředí. Proto by v takových oblastech mělo být používání pesticidů co nejvíce omezeno, případně odstraněno.
(13)
Použití přípravků na ochranu rostlin může být zvláště nebezpečné ve velmi citlivých oblastech, jako jsou např. lokality sítě Natura 2000 chráněné v souladu se směrnicí Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků
Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 368).
a směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin
Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2006/105/ES.
.
Ochranná opatření potřebná k dosažení cílů ochrany přírody by měla být přijata v souladu s těmito směrnicemi.
Na jiných místech, jako jsou
obytné oblasti
, veřejné parky, sportoviště a
rekreační plochy, školní areály a
dětská hřiště
a v blízkosti veřejných zdravotnických zařízení (kliniky, nemocnice, rehabilitační centra, lázně, hospici),
jsou rizika z expozice pesticidům pro širokou veřejnost vysoká. Proto by používání pesticidů v těchto oblastech mělo být co nejvíce omezeno, případně odstraněno.
(14)
Nakládání s pesticidy, včetně ředění a míchání chemických látek a čištění aplikačního zařízení po použití, vypouštění přebytku z nádoby, prázdné obaly a nepoužité pesticidy mají zvláště tendenci způsobovat nezáměrnou expozici lidí a životního prostředí. Proto je vhodné stanovit zvláštní opatření zabývající se těmito činnostmi jako doplněk k opatřením podle článků 4 a 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/12/ES ze dne 5. dubna 2006 o odpadech Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 9.
a článků 2 a 5 směrnice Rady 91/689/EHS ze dne 12. prosince 1991 o nebezpečných odpadech Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 20. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a rady (ES) č. 166/2006 (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 1).
. Tato specifická opatření by měla zahrnovat rovněž neprofesionální uživatele, neboť u této skupiny uživatelů se velmi pravděpodobně projeví nevhodné zacházení v důsledku nedostatku znalostí.
(15)
Uplatňování všeobecných norem integrované ochrany před škůdci
a zvláštních norem integrované ochrany před škůdci pro jednotlivé plodiny
ze strany
všech
zemědělců by vedlo k lépe cílenému používání všech dostupných opatření ke snižování škůdců, včetně pesticidů. Proto přispívá k dalšímu snižování rizik pro lidské zdraví a životní prostředí
a ke snížení používání pesticidů
. Členské státy by měly podporovat zemědělství s nízkými vstupy pesticidů, zejména
všeobecné normy integrované
ochrany před škůdci
, zvláštní normy integrované ochrany před škůdci pro jednotlivé plodiny a rozšíření plochy půdy používané pro ekologické zemědělství
, a stanovit nezbytné podmínky provádění technik integrované ochrany před škůdci. Kromě toho by členské státy měly
uplatňovat povinné normy
integrované ochrany před škůdci, které jsou specifické pro jednotlivé plodiny.
Při poskytování poradenství a vzdělávání pro zemědělce a ke snižování rizik používání pesticidů by měly členské státy využívat ekonomické nástroje na podporu integrované ochrany před škůdci. Odvod z pesticidů by měl být posuzován jako jedno z opatření pro financování metod a postupů integrované ochrany před škůdci, a to jak všeobecných, tak i specifických pro jednotlivé plodiny, a dále pro financování zvýšení plochy půdy používané pro ekologické zemědělství.
(16)
Je nezbytné měřit dosažený pokrok
v prevenci používání pesticidů a jejich
rizik a nepříznivých dopadů ▐na lidské zdraví a životní prostředí. Vhodnými prostředky jsou harmonizované ukazatele
používání a
rizik, které budou stanoveny na úrovni Společenství. Členské státy by tyto ukazatele měly použít pro řízení
snižování
rizik
a používání pesticidů
na vnitrostátní úrovni a pro účely ohlašování, zatímco Komise by měla ukazatele vypočítat, aby vyhodnotila pokrok na úrovni Společenství. Dokud nebudou k dispozici společné ukazatele, měly by být členské státy oprávněny použít ukazatele vnitrostátní,
které musí být v souladu s požadavky této směrnice a musí se týkat zdravotních i environmentálních rizik používání pesticidů.
(17)
S ohledem na uplatnění zásady "znečišťovatel platí" by Komise měla zkoumat vhodné způsoby, jak zapojit výrobce pesticidů nebo jejich účinných složek do práce na řešení a nápravě škod, které může používání pesticidů způsobit na lidském zdraví nebo životním prostředí.
(18)
Členské státy by měly zavést předpisy o sankcích použitelných při porušení ustanovení této směrnice a zajistit, aby byla ustanovení prováděna. Sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.
(19)
Vzhledem k tomu, že cílů této směrnice, konkrétně chránit lidské zdraví a životní prostředí před možnými riziky spojenými s použitím pesticidů, nemůže být dostatečně dosaženo na úrovni členských států, budou-li jednat samostatně, a lze jich tedy lépe dosáhnout na úrovni Společenství prostřednictvím většího rozsahu a účinků takové akce, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle téhož článku nepřekračuje směrnice to, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Tato směrnice respektuje základní práva a zachovává zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Chce zejména podpořit začlenění vysoké úrovně ochrany životního prostředí v souladu se zásadou udržitelného rozvoje podle článku 37 Listiny základních práv Evropské unie do politik Společenství.
(21)
Opatření nezbytná pro provádění této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).
,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Kapitola I
Obecná ustanovení
Článek 1
Předmět
Tato směrnice vytváří rámec pro dosažení udržitelnějšího využívání pesticidů prostřednictvím snížení
používání a
rizik a dopadů používání pesticidů na zdraví lidí a životní prostředí
podle zásady předběžné opatrnosti a povzbuzováním k podpoře a přijetí nechemických alternativ k presticidům.
Článek 2
Oblast působnosti
1.
Tato směrnice se vztahuje na pesticidy ve formě:
a)
přípravků na ochranu rostlin definované v nařízení ES č. […] [o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh]
určených k použití v zemědělství a mimo zemědělství
na trh
,
b)
biocidních přípravků definovaných ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh
Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2007/47/ES (Úř. věst. L 247, 21.9.2007, s. 21).
, které patří k typům přípravků 14 až 19 podle přílohy V směrnice.
2.
Tato směrnice se použije, aniž jsou dotčeny jakékoli příslušné právní předpisy Společenství
či jakákoli vnitrostátní fiskální opatření, která mají podpořit využití méně škodlivých pesticidů
.
3.
Členské státy mohou poskytnout dotace nebo přijmout fiskální opatření s cílem podpořit využívání méně škodlivých pesticidů. Jedním z těchto opatření může být zavedení odvodu z pesticidů u všech produktů kromě nechemických produktů a přípravků na ochranu rostlin s nízkou úrovní rizika ve smyslu [čl. 50 odst. 1] nařízení ES č. […] [o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh].
4.
Ustanovení této směrnice členským státům nebrání v uplatňování zásady předběžné opatrnosti při omezování nebo zakazování používání pesticidů.
Článek 3
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1.
"použitím" všechny činnosti prováděné s pesticidem, jako např. skladování, zacházení, ředění, míchání a aplikace;
2.
"uživatelem" každá fyzická nebo právnická osoba, která používá pesticidy v rámci své ▐činnosti,
ať už se jedná o osobu
samostatně výdělečně
činnou, zaměstnance, nebo osobu povolanou ke zvláštním úkolům; pokud jde o "profesionální uživatele", mohou členské státy rozlišovat mezi těmi, kteří jsou oprávněni používat pesticidy pouze na svých pozemcích, a těmi, kdo jsou oprávněni používat pesticidy na pozemcích patřících třetím osobám;
Kromě toho se považují za uživatele zařízení pro volný čas jako golfová hřiště, tenisové kurty a místní orgány s veřejnými parky a součástmi infrastruktury, jako např. parkoviště, silnice a železnice;
3.
"distributorem" každá fyzická nebo právnická osoba, která zpřístupňuje pesticid pro trh, včetně velkoobchodníků, maloobchodníků, prodejců, dodavatelů;
4.
"poradcem" každá fyzická nebo právnická osoba, která
dosáhla úrovně školení a odborné přípravy, kterou členské státy stanoví k tomu, aby dané osobě povolily poskytovat
poradenství o používání pesticidů,
v rozsahu použití povolených v zemi, v níž se pesticid vyrábí, a splňujících maximální limity reziduí stanovených Společenstvím
;
5.
"aplikačním zařízením" každé zařízení
používané
pro aplikaci pesticidů nebo produktů obsahujících pesticidy;
6.
"aplikačním příslušenstvím" každé zařízení, které lze připevnit na zařízení na aplikaci pesticidů a které je důležité pro jeho správné fungování, např. trysky, manometry, filtry, sítka, čisticí zařízení pro nádrže;
7.
"leteckým postřikem" jakákoli aplikace pesticidů prostřednictvím
jakéhokoli druhu letounu ve vzduchu
;
8.
"integrovanou ochranou před škůdci" integrovaná ochrana před škůdci, jak je definována v
[článku 3 odst. 23]
nařízení ES č. […]
[o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh]
;
9.
"ukazatelem rizika" parametr, který lze použít pro hodnocení dopadů použití pesticidu na lidské zdraví a životní prostředí;
10.
"nechemickými metodami ochrany rostlin, ochrany před škůdci a ochrany plodin" používání technik ochrany před škůdci, které nevycházejí z chemických vlastností. K nechemickým metodám ochrany rostlin, ochrany před škůdci a ochrany plodin patří střídání plodin, fyzikální a mechanická ochrana a ochrana pomocí přirozených nepřátel;
11.
"četností aplikace" ukazatel použití, který vyjadřuje, kolikrát lze v průměru ošetřit plochu zemědělské půdy předepsanou dávkou, a který je vypočten na základě celkových množství každého prodaného pesticidu;
12.
"pesticidem" přípravek na ochranu rostlin definovaný v nařízení (ES) č. […] [o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh];
13.
"snižováním používání" snižování aplikací pesticidů, které nemusí nutně záviset na objemu;
14.
"indexem četnosti ošetření" index odvozený od pevně stanovené standardní dávky účinné látky na hektar nutné na jedno ošetření proti danému škůdci. Proto nemusí nutně záviset na objemu a lze s jeho pomocí vyhodnotit snižování používání.
Článek 4
Národní akční plány na snížení rizik a
používání pesticidů
1.
Do ...
*
Jeden roku od vstupu této směrnice v platnost.
přijmou členské státy v souladu s přílohou III zprávu o situaci, jejímž cílem bude určit vnitrostátní trendy používání pesticidů a souvisejících rizik a přednostní oblasti a plodiny, kterými se má národní akční plán zabývat.
2.
Členské státy
po konzultaci se sdruženími zemědělců a vinařů, organizacemi na ochranu životního prostředí a průmyslovými a jinými zúčastněnými odvětvími
přijmou a
neprodleně provedou
národní akční plány,
které stanoví cíle
, opatření a harmonogramy pro snížení rizik, včetně nebezpečí, a závislosti na pesticidech.
Národní akční plány musí přinejmenším zahrnovat:
a)
kvantitativní cíle snižování používání, jež je měřeno jako index ošetření, týkající se jiných než biologických pesticidů a látek s nízkým rizikem, které definuje [článek 50 odst. 1] nařízení (ES) č. ... [o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh]. Index ošetření bude přizpůsoben konkrétním podmínkám v každém členském státě. Index ošetření se neprodleně předloží Komisi ke schválení. U vysoce rizikových účinných látek je cílem snížit do konce roku 2013 index ošetření nejméně o 50 % oproti indexu ošetření vypočtenému za rok 2005, pokud nebude členský stát moci prokázat, že již dosáhl srovnatelného nebo vyššího cíle na základě jiného referenčního roku v období 1995–2004;
b)
u pesticidových přípravků klasifikovaných jako toxické nebo velmi toxické podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků
Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).
je kvantitativním cílem snížení používání, jež je měřeno jako prodaný objem. V rámci tohoto cíle se má do konce roku 2013 dosáhnout snížení nejméně o 50 % oproti roku 2005, pokud nebude členský stát moci prokázat, že již dosáhl srovnatelného nebo vyššího cíle snížení na základě jiného referenčního roku v období 1995–2004.
Členské státy se mohou rovněž rozhodnout, že místo použití cílů pro snížení používání, stanoví stejné cíle pro snížení rizik. Snížení rizik se měří pomocí ukazatelů rizik uvedených v článku 15 a členské státy, které se pro snížení rizik rozhodnou, si zvolí referenční rok z období 1995–2005.
Národní akční plány zahrnují integrovanou ochranu před škůdci podle článku 14, ve které se přednost dává opatřením nechemické ochrany plodin a pobídkám zemědělcům, kteří zvolí používání nechemických přípravků na ochranu plodin.
3.
Základní rok je průměrné používání a rizika za poslední tři kalendářní roky "od ledna do prosince" před vstupem této směrnice v platnost.
4.
Při vypracovávání a revizi národních akčních plánů členské státy náležitě zváží sociální, ekonomické a environmentální dopady zamýšlených opatření
a jejich dopady na veřejné zdraví
,
dále zvláštní vnitrostátní, regionální a místní podmínky a všechny příslušné skupiny. Seznam minimálních požadavků na národní akční plány je uveden v pokynech v příloze IV.
Národní akční plány obsahují, pokud je to nutné, informace k aspektům uvedeným v článcích 5 až 14. Zohledňují plánování, které je pro používání pesticidů stanoveno jinými právními předpisy Společenství, jako např. plány opatření v souladu se směrnicí 2000/60/ES.
Opatření uvedená v národních akčních plánech mohou být zejména legislativní, daňové nebo dobrovolné povahy a měla by se opírat o příslušné výsledky posouzení rizik.
Členské státy stanoví mechanismus pro financování zavádění národních akčních plánů.
5.
Do
... *
Tři roky po vstupu této směrnice v platnost.
sdělí členské státy své národní akční plány Komisi a ostatním členským státům.
Národní akční plány jsou nejméně
každé tři roky
přezkoumány a
aktualizovány podle dosažených cílů. Součástí monitorování je také analýza, zda jsou rizika v akčním plánu přiměřeně zohledněna, nebo zda je nutné se jimi znovu zabývat
.
Veškeré
změny v národních akčních plánech
a také důležité výsledky monitorování se
neprodleně sdělí Komisi.
Informace poskytnuté podle tohoto odstavce zpřístupní členské státy veřejnosti na webových stránkách.
▐Komise
zpřístupní
obdržené informace třetím
osobám
a veřejnosti
v souladu s
tímto
odstavcem.
6.
Komise vypracuje každé dva roky zprávu, ve které budou představeny výsledky provádění národních akčních plánů.
Komise zřídí internetový portál, na kterém bude informovat veřejnost o národních akčních plánech, jakýchkoli změnách a důležitých výsledcích jejich provádění.
7.
Na přípravu a úpravu národních akčních plánů se použijí ustanovení o účasti veřejnosti stanovená článkem 2 směrnice 2003/35/ES.
8.
Členské státy ve spolupráci s příslušnými zúčastněnými subjekty zvýší své úsilí při kontrole a prevenci nezákonného používání pesticidů.
Členské státy pravidelně podávají zprávy o zavedených mechanismech kontroly nezákonného používání.
Kapitola II
Odborná příprava, programy zvyšování povědomí a prodej pesticidů
Článek 5
Odborná příprava
1.
Členské státy zajistí, aby všichni profesionální uživatelé, distributoři a poradci měli přístup k náležité
a nezávisle organizované instruktáži a
odborné přípravě
nebo dalšímu vzdělávání, včetně pravidelného sdělování nových dostupných informací, o udržitelném a náležitém použití pesticidů, které zohlední stupeň jejich odpovědnosti a konkrétní úlohu, pokud jde o integrovanou ochranu před škůdci. Za tímto účelem budou stanoveny minimální požadavky závazné v celém Společenství.
V případě zemědělských nebo vinařských mikropodniků členské státy zajistí, aby jedna osoba, která pracuje jako profesionální uživatel ve smyslu čl. 3 bodu 2, měla k této odborné přípravě přístup.
Odborná příprava
nebo další vzdělávání budou navrženy
tak, aby
zajistily
, že bude dosaženo dostatečných znalostí o předmětech uvedených v příloze I.
2.
Členské státy zajistí, aby si profesionální uživatelé, distributoři a poradci byli vědomi existence a rizik nezákonných (padělaných) pesticidů a aby byli řádně školeni k identifikaci takových přípravků.
3.
Do ... *
Pět let po vstupu této směrnice v platnost.
členské státy vytvoří
systém hodnocení. Vydání odpovídajícího certifikátu bude dokladem dostatečných znalostí o otázkách uvedených v příloze I. Systém upravuje předpoklady pro udělení, dobu platnosti a odebrání certifikátu.
Certifikát vydaný účastníkovi odborné přípravy (pokud je tento účastník profesionálním uživatelem ze zemědělského nebo vinařského mikropodniku) je platný pro daný zemědělský nebo vinařský podnik, zejména s ohledem na ustanovení čl. 6 odst. 2.
4.
Komise může
regulativním
postupem
s kontrolou
podle
čl. 20
odst. 2
pozměnit přílohu I s cílem přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku.
Držitelé certifikátů uvedených v příloze I jsou tedy povinni svou odbornou přípravu obnovovat způsobem a v čase, který považují odpovědné vnitrostátní orgány za nezbytné.
Článek 6 Požadavky na prodej pesticidů
1.
Členské státy zajistí, aby distributoři prodávající pesticidy ▐zaměstnávali nejméně jednu osobu, která má certifikát podle čl. 5
odst. 3
a která bude přítomna a k dispozici na místě prodeje, aby
zákazníkům
poskytla informace o použití pesticidů
a o rizicích pro životní prostředí a zdraví a možných nepříznivých dopadech, které s nimi souvisejí
.
Certifikát nesmí být starší 7 let.
2.
Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění, aby prodej
schválených
pesticidů
▐
byl omezen na profesionální uživatele, kteří jsou držiteli certifikátu podle
čl. 5 odst. 3
,
a aby probíhal po poradě poskytované náležitě kvalifikovanými a kompetentními odborníky, které určí členské státy.
3.
Členské státy budou od distributorů uvádějících na trh pesticidy pro neprofesionální použití žádat, aby poskytovali obecné informace týkající se rizik používání pesticidů
a jeho možných nepříznivých dopadů na zdraví a životní prostředí
, zejména o nebezpečích, expozici, správném skladování, zacházení a aplikaci a rovněž o jejich likvidaci.
Totéž platí i pro prodej přes internet. Je-li kupující držitelem certifikátu podle čl. 5 odst. 3, jeho předložení je pro koupi pesticidů dostačující.
Opatření stanovená v odstavcích 1 a 2 se zavedou do... *
Čtyři roky po vstupu této směrnice v platnost.
.
4.
Členské státy zajistí, aby byla plně prováděna stávající kontrolní a vymáhací opatření pro zajištění toho, aby nebyly k prodeji nabízeny nezákonné (padělané) pesticidy.
Článek 7
Informační
programy
, monitorování a výzkum
1.
Členské státy podpoří a usnadní
informační
programy a veřejnou dostupnost informací týkajících se
používání a rizik
pesticidů
a možných akutních a chronických
zdravotních a environmentálních účinků
tohoto používání. Kromě toho poskytnou informace o úloze pesticidů v zemědělství a ve výrobě potravin, o odpovědném používání pesticidů, nebezpečích a o
nechemických
alternativách.
2.
Členské státy zavedou povinné systémy sběru informací o případech akutních a chronických otrav pesticidy, zejména u těch, kdo s pesticidy manipulují, pracovníků, rezidentů a u veškerých ostatních skupin, které mohou být pesticidům pravidelně vystaveny.
3.
Členské státy pravidelně monitorují a shromažďují informace o indikátorových druzích vystavených pesticidům a o pesticidech v životním prostředí, například ve sladkých vodách a v mořích, v půdě a vzduchu, a sdělují tyto informace pravidelně Komisi.
4.
Členské státy provádějí dlouhodobé programy výzkumu konkrétních situací, kdy jsou pesticidy spojovány s dopadem na lidské zdraví a životní prostředí, včetně studií vysoce rizikových skupin, biologické rozmanitosti a spojení účinků.
5.
...
*
Tři roky po vstupu této směrnice v platnost.
vypracuje Komise spolu s členskými státy strategické pokyny ohledně monitorování a zkoumání dopadů používání pesticidů na lidské zdraví a životní prostředí, aby byla zvýšena porovnatelnost těchto informací.
Kapitola III
Aplikační zařízení
Článek 8
Kontrola používaného zařízení
1.
Členské státy zajistí, aby se profesionálně používané zařízení na aplikaci pesticidů a jeho příslušenství v pravidelných
nejvýše pětiletých
intervalech
povinně
kontrolovalo.
Za tímto účelem zavedou systémy certifikace, které umožní ověření kontrol.
2.
Kontroly ověří, zda aplikační zařízení a jeho příslušenství splňují základními zdravotní, bezpečnostními a environmentální požadavky uvedené v příloze II.
U aplikačních zařízení a jejich příslušenství, která jsou v souladu s harmonizovanými normami vytvořenými podle
čl. 19
odst. 1, se předpokládá, že jsou v souladu se základními zdravotními, bezpečnostními a environmentálními požadavky, které jsou obsahem takové harmonizované normy.
3.
Do ... **
Sedm let roky po vstupu této směrnice v platnost.
* členské státy zajistí, aby veškerá aplikační zařízení a jejich příslušenství pro profesionální použití byla alespoň jednou zkontrolována a aby pro aplikaci byla použita pouze v případě, že kontrolou úspěšně prošla.
Následně musí být nejméně jednou za pět let prováděny povinné kontroly.
4.
Členské státy určí orgány odpovědné za provádění těchto kontrol a uvědomí o tom Komisi.
5.
Komise může
regulativním
postupem
s kontrolou
podle
čl. 20 odst. 2
pozměnit přílohu II s cílem přizpůsobení technickému pokroku.
Kapitola IV
Zvláštní postupy a použití
Článek 9
Letecký postřik
1.
Členské státy zakáží letecký postřik s výhradou odstavců 2-6.
2.
Členské státy určí a zveřejní plodiny, oblasti a konkrétní požadavky na aplikaci, kde lze udělit odchylku od odstavce 1 a letecký postřik schválit.
3.
Členské státy určí orgány odpovědné za
monitorování leteckého postřiku
a uvědomí o tom Komisi.
4.
Odchylky lze poskytnout pouze v případech, kdy jsou splněny tyto podmínky:
a)
nesmějí existovat žádné přijatelné alternativy, nebo musí být zřejmé výhody, pokud jde o omezený dopad na
lidské
zdraví a životní prostředí ve srovnání s pozemní aplikací pesticidů;
b)
používané pesticidy musí být výslovně povoleny pro účely leteckého postřiku;
látky klasifikované jako velmi toxické (R50) pro vodní organismy se pro letecký postřik nepovolují;
c)
pilot nebo
provozovatel
připravující a
provádějící letecký postřik musí být držitelem certifikátu podle čl. 5
odst. 3
;
d)
letecký postřik musí být předem oznámen příslušnému orgánu a tímto orgánem schválen;
e)
musí být přijata veškerá požadovaná
opatření
pro včasné
varování rezidentů
a
přítomných osob a k ochraně životního prostředí v bezprostřední blízkosti postřikované oblasti
;
f)
oblast, která má být postřikována, není v těsné blízkosti veřejných nebo rezidenčních oblastí a neexistují žádné dopady na zdraví rezidentů nebo přítomných osob;
g)
letoun je vybaven nejlepší dostupnou technologií pro omezení unášení rozprášených postřiků (např. trysky s malým proudem); při použití vrtulníků musí být postřikový rám vybaven injektorovými tryskami, aby se snížilo unášení postřiků;
h)
sociálně-ekonomické a environmentální přínosy převáží nad potenciálním vlivem na zdraví rezidentů a přítomných osob.
5.
Profesionální uživatel, který si přeje aplikovat pesticidy leteckým postřikem, zašle příslušnému orgánu žádost doplněnou údaji na podporu toho, že jsou splněny podmínky podle odstavce 4.
Oznámení obsahuje údaje o době postřiku, množstvích a druhu aplikovaných pesticidů.
6.
Příslušné orgány uchovávají záznamy o poskytnutých odchylkách
a zpřístupňují je veřejnosti
.
Článek 10
Informování veřejnosti
Členské státy mohou do svých národních akčních plánů zařadit ustanovení o informování sousedů, kteří by mohli být vystaveni unášeným postřikům.
Článek 11
Zvláštní opatření na ochranu vodního prostředí
1.
Členské státy zajistí, že pokud se pesticidy používají v blízkosti vodních zdrojů,
zejména zdrojů pitné vody,
dá se přednost:
a)
přípravkům,
které nepředstavují vysoké riziko vstupu do vodního
prostředí ▐;
b)
nejúčinnějším technikám aplikace, včetně použití aplikačního zařízení s malým proudem.
2.
Členské státy
přijmou nezbytná opatření na ochranu vodních ploch, zejména tím, že zajistí
, aby byla vytvořena nárazníková pásma, v nichž nesmí být používány nebo skladovány pesticidy, u polí v sousedství vodních toků, a zejména v blízkosti ochranných zón pro odběr pitné vody, jež byly vytvořeny v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2000/60/ES.
Rozměry nárazníkových pásem se určí v závislosti na rizicích znečištění a na zemědělských
a klimatických
vlastnostech dotčené oblasti.
Mimoto členské státy zajistí, aby v ochranných zónách pro odběr pitné vody byla v souladu s čl. 7 odst. 3 směrnice 2000/60/ES přijata další opatření, která zabrání kontaminaci vody pesticidy, zahrnující v případě nutnosti přísnější omezení pro používání některých vysoce rizikových přípravků, zvýšené využívání nárazníkových pásem, zvláštní odbornou přípravu a informovanost poradců a provozovatelů provádějících postřik a přísnou kontrolu nad prováděním osvědčených postupů při plnění, míchání a likvidaci pesticidů.
Členské státy mohou zřídit pásma se zákazem používaní pesticidů všude tam, kde to považují za nutné z hlediska ochrany zdrojů pitné vody. Plocha těchto pásem může být shodná s plochou celého členského státu.
3.
Členské státy zajistí, aby byla přijata vhodná opatření, jimiž se omezí unášení pesticidů vzduchem
a jejich přenos na velké vzdálenosti
přinejmenším na vertikální plodiny, včetně sadů, vinic a chmelnic přímo sousedících s vodním tokem
nebo nacházejících se v jeho blízkosti, a to zabezpečením omezení používání pesticidů v těchto oblastech na minimum a používáním nechemické alternativy
.
4.
Členské státy zajistí, aby byla snížena nebo ▐zrušena aplikace pesticidů na dopravních cestách a železničních tratích a podél nich, na ▐površích
složených z propustných hornin, ve svažitých oblastech
nebo na jiné infrastruktuře v blízkosti povrchových nebo podzemních vod, nebo na uzavřených površích s velmi vysokým rizikem stékání do povrchových vod nebo do odpadních systémů.
Ve všech těchto oblastech by mělo být podporováno používání nechemických alternativ.
Článek 12
Omezení používání pesticidů v citlivých oblastech
1.
Členské státy s ohledem na nezbytné hygienické požadavky a požadavky veřejného zdraví zajistí přejetí těchto opatření:
a)
používání pesticidů se zakáže nebo omezí na nezbytné minimum
ve všech
oblastech využívaných širokou veřejností nebo citlivými skupinami obyvatel, zejména v
obytných oblastech,
parcích, veřejných zahradách,
na
sportovištích
a rekreačních plochách
,
ve školních areálech a na dětských hřištích
a v blízkosti veřejných zdravotnických zařízení (kliniky, nemocnice, rehabilitační centra, lázně, hospici) a ve významných bezpostřikových pásmech včetně přilehlých polí, a to zejména, ačkoli ne výhradně, za účelem ochrany citlivých skupin, jako jsou kojenci, děti, těhotné ženy, starší lidé, osoby se zhoršeným zdravotním stavem a osoby užívající léky;
b)
používání pesticidů se zakáže nebo
výrazně
omezí v oblastech ▐ochrany nebo jiných oblastech určených pro účely vytvoření nezbytných ochranných opatření v souladu s články 3 a 4 směrnice 79/409/EHS a články 6, 10 a 12 směrnice 92/43/EHS.
2.
Zákaz nebo omezení
jsou
založeny na výsledcích příslušných posouzení rizik.
Článek 13
Nakládání s pesticidy, jejich skladování a balení a zbytky
1.
Členské státy přijmou
v rámci národních akčních plánů
opatření
, která se na základě posouzení rizik ukáží jako nezbytná,
aby zajistily, že následující činnosti
prováděné uživateli
neohrozí zdraví nebo bezpečnost lidí a životního prostředí:
a)
bezpečné
skladování, nakládání, ředění a míchání pesticidů před aplikací;
b)
bezpečné
nakládání s obaly a zbytky pesticidů;
c)
nakládání se směsmi, které zbudou po aplikaci;
d)
příprava, používání,
čištění
a skladování
použitého aplikačního zařízení
a příslušenství, včetně zařízení pro postřik a chemických látek
.
2.
Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření týkající s pesticidů povolených pro neprofesionální použití, aby se zamezilo nebezpečnému nakládání s pesticidy.
3.
Členské státy
přijmou v rámci národních akčních plánů opatření, která se na základě posouzení rizik ukáží jako nezbytná, s cílem zabezpečit
, aby byly skladovací oblasti pro pesticidy konstruovány tak, že zamezí neúmyslnému úniku.
Článek 14
Integrovaná ochrana před škůdci
1.
Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření
, včetně využití hospodářských nástrojů,
pro podporu zemědělství s nízkými vstupy pesticidů
i
integrované ochrany před škůdci
s tím, že přednostně budou používány nechemické metody ochrany rostlin, ochrany před škůdci a ochrany plodin
a aby zajistily, že profesionální uživatelé pesticidů se
co nejrychleji
přeorientují na používání všech dostupných opatření na ochranu plodin, která jsou šetrnější k životnímu prostředí, přičemž přednost se dává pokud možno nízkorizikovým alternativám nebo přípravkům s minimálním dopadem na lidské zdraví a životní prostředí v rámci prostředků vhodných pro stejný problém se škůdcem.
2.
Členské státy budou podporovat používání nízkorizikových přípravků na ochranu rostlin definovaných v [čl. 50 odst. 1] nařízení ES č. […] [o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh].
3.
Členské státy stanoví nebo podpoří stanovení veškerých nezbytných podmínek pro provádění integrované ochrany před škůdci
, nechemických metod ochrany rostlin a ochrany plodin před škůdci a vypracují pro jednotlivé plodiny popisy nejlepších postupů integrované ochrany před škůdci s upřednostněním nechemických metod ochrany plodin
.
4.
Členské státy zejména zajistí, aby měli zemědělci k dispozici systémy a nástroje pro monitorování škůdců, včetně odborné přípravy podle článku 5, a nástroje k monitorování škůdců a rozhodování, jakož i poradenské služby v oblasti
nechemických metod ochrany rostlin,
ochrany
plodin
před škůdci.
5.
Do 30. června
2011
předloží členské státy Komisi zprávu o provádění
odstavců 3 a 4,
a zejména, zda jsou stanoveny nezbytné podmínky pro provádění integrované ochrany před škůdci.
6.
Minimální požadavky na vývoj všeobecných norem integrované ochrany před škůdci jsou stanoveny v příloze V.
7.
Členské státy zajistí, aby nejpozději do 1. ledna 2014 všichni profesionální uživatelé pesticidů prováděli všeobecné normy integrované ochrany před škůdci.
8.
Pozměňovací návrhy k příloze V se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 20 odst. 2.
9.
Členské státy zavedou
náležité
podněty
, odbornou přípravu a finanční opatření
, aby
uživatelé
prováděli
pokyny týkající se integrované ochrany
před škůdci, které jsou specifické pro jednotlivé plodiny
nebo odvětví a které zohledňují všeobecná kritéria uvedená v příloze V. Národní akční plány členských států musí podle článku 4 na příslušné pokyny odkazovat.
10.
Všeobecné normy integrované ochrany před škůdci budou stanoveny postupem podle
[článku 58]
nařízení (ES) č. ... [
o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh
]
, za veřejné účasti zainteresovaných stran
.
11.
Normy integrované ochrany před škůdci, které jsou specifické pro jednotlivé plodiny, podle
odstavce 9
, budou stanoveny postupem podle čl. 6 odst. 3 směrnice
Evropského parlamentu a Rady
98/34/ES
ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti
Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Rady 2006/96/ES (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 81).
.
Kapitola V
Ukazatele, podávání práv a výměna informací
Článek
15
Ukazatele
1.
Komise vytvoří
regulativním postupem s kontrolou
podle
čl. 20 odst. 2
harmonizované ukazatele rizik
a používání
. Dokud nebudou tyto ukazatele přijaty, mohou členské státy nadále používat platné vnitrostátní ukazatele nebo přijímat jiné vhodné ukazatele.
S posílením účasti veřejnosti souvisí i požadavek na volný přístup veřejnosti k informacím
.
2.
Členské státy použijí statistické údaje shromážděné v souladu s nařízením
Evropského parlamentu a Rady
(ES) č.
ze dne ... o statistice týkající se prostředků na ochranu rostlin
Úř. věst. L ...
k těmto účelům:
a)
výpočet společných a harmonizovaných ukazatelů rizik
a používání
na vnitrostátní úrovni;
b)
stanovení trendů v používání jednotlivých účinných látek, zejména pokud bylo na úrovni Společenství rozhodnuto o omezení používání v souladu s nařízením (ES) č.[…]
[o statistice týkající se prostředků na ochranu rostlin]
;
c)
určení trendů ve výskytu škůdců a chorob a ve vyvíjení plísní;
d)
stanovení prioritních účinných látek nebo prioritních plodin nebo neudržitelných postupů, které vyžadují zvláštní pozornost, nebo správných postupů, které mohou být uvedeny jako příklady za účelem dosažení cílů této směrnice při
prevenci zdravotních i environmentálních
rizik
, včetně nebezpečí
a závislosti na
pesticidech; podpora a povzbuzování přijetí nechemických alternativ pesticid;
.
e)
vytvoření, posouzení a upravení národních akčních plánů.
3.
Členské státy sdělí Komisi a ostatním členským státům výsledky hodnocení prováděných podle odstavce 2
a tyto údaje zveřejní
.
Výsledky budou veřejnosti k dispozici prostřednictvím internetové databáze, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 6.
4.
Komise použije statistické údaje shromážděné v souladu s nařízením (ES) č. ... [ESTAT] a informace uvedené v odstavci 3 k výpočtu ukazatelů rizik
a používání
na úrovni Společenství, aby odhadla trendy rizik plynoucích z používání pesticidů.
Tyto údaje a informace Komise rovněž použije k posouzení pokroku při dosahování cílů dalších politik Společenství, jež jsou zaměřeny na omezování dopadu pesticidů na zdraví lidí a zvířat a na životní prostředí.
Výsledky budou veřejnosti k dispozici prostřednictvím internetového portálu, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 6.
5.
Pro účely odst. 2 písm. a) a odstavce 3 se ukazatele rizik
a používání
vypočítají na základě vstupních údajů týkajících se nebezpečí a expozice, záznamů o používání pesticidů, údajů o vlastnostech pesticidů, údajů o počasí a údajů o půdě.
6.
V souvislosti se sběrem údajů nesmí být na zemědělce a vinaře Společenství kladeny žádné další požadavky týkající se dokumentace či neodůvodněné požadavky na sdělení údajů.
Článek 16
Vedení záznamů a
podávání zpráv
1.
Obchodníci s pesticidy vedou záznamy o převzetí, prodeji, dodávce či jiném nakládání se všemi pesticidy nebo zařízením pro aplikaci pesticidů po dobu dvou let.
2.
Komise
každé tři roky
podává Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku v provádění této směrnice
a posouzení národních akčních plánů
, případně spolu s návrhy na změny.
3.
Členské státy každoročně podávají Komisi zprávu o svých národních akčních plánech.
Článek 17
Výměna informací a osvědčených postupů
Komise zřídí platformu pro výměnu informací a osvědčených postupů v oblasti udržitelného používání pesticidů a integrované ochrany před škůdci.
Kapitola VI
Závěrečná ustanovení
Článek 18
Sankce
1.
Členské státy stanoví sankce použitelné při porušení vnitrostátních ustanovení přijatých podle této směrnice a přijmou veškerá nezbytná opatření pro zajištění toho, aby byly prováděny. Uložené sankce budou účinné, přiměřené a odrazující.
2.
Členské státy oznámí tato opatření Komisi
do
...
Tři roky po vstupu této směrnice v platnost.
a neprodleně ji uvědomí o všech následných změnách, které je ovlivňují.
Článek 19
Normy
1.
Normy uvedené v čl. 8 odst. 2 této směrnice se stanoví postupem podle čl. 6 odst. 3 směrnice 98/34/ES.
Žádost na vypracování těchto norem může být sestavena při konzultacích s výborem uvedeným v
čl. 20
odst. 1.
2.
Komise zveřejní odkazy na tyto normy v Úředním věstníku Evropské unie.
3.
Pokud členský stát nebo Komise usoudí, že norma zcela nesplňuje základní požadavky, na něž se vztahuje, Komise nebo příslušný členský stát záležitost vznesou před výborem zřízením směrnicí 98/34/ES a předloží své argumenty. Výbor neprodleně zaujme stanovisko.
S ohledem na stanovisko výboru se Komise rozhodne zveřejnit, nezveřejnit, zveřejnit s omezením, zachovat, zachovat s omezením, či zrušit odkazy na příslušnou harmonizovanou normu v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 20
Projednání ve výboru
1.
Komisi je nápomocen Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat zřízený článkem 58 nařízení
(ES)
č. 178/2002.
2.
Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se
čl. 5a odst. 1 až 4
a
článek
7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 zmíněného rozhodnutí.
▐
Článek 21
Výdaje
Aby se podpořilo zavedení harmonizované politiky a systémů v oblasti udržitelného využívání pesticidů, může Komise financovat:
a)
vytvoření harmonizovaného systému, včetně příslušné databáze pro shromažďování a ukládání informací souvisejících s ukazateli rizika
a používání
pesticidů a pro zpřístupnění těchto informací příslušným orgánům, dalším zúčastněným stranám a široké veřejnosti;
b)
provádění studií nezbytných k přípravě a vytváření právních předpisů, včetně přizpůsobování příloh této směrnice technickému pokroku;
c)
vytváření pokynů a nejlepších postupů s cílem usnadnit provádění této směrnice;
d)
vytvoření internetového portálu podle čl. 4 odst. 6.
Článek 22
Provedení
1.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do ... *
Dva roky po vstupu této směrnice v platnost.
. Neprodleně Komisi sdělí znění těchto ustanovení a srovnávací tabulku mezi těmito ustanoveními a touto směrnicí.
Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním zveřejnění. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2.
Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 23
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v
platnost dnem
po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
unie
.
Článek 24
Tato směrnice je určena členským státům.
V ║dne ║
Za Evropský parlament Za Radu
předseda
předseda nebo předsedkyně
PŘÍLOHA I
Programy
školení nebo
odborné přípravy
Programy
školení nebo
odborné přípravy jsou navrženy tak, aby zajistily dosažení dostatečné znalosti těchto témat:
1.
veškeré příslušné právní předpisy týkající se pesticidů a jejich použití
, označení a systému označování pesticidů, terminologie pesticidů, bezpečnosti, toxicity a ekotoxicity pesticidů
;
2.
rizika spojená s pesticidy (zejména nebezpečí) a jak je určit a snížit, zejména:
a)
rizika pro lidi (provozovatelé, rezidenti, přítomné osoby, lidé vstupující do ošetřených oblastí a lidé, kteří nakládají s ošetřenými předměty nebo je požívají)
a všechny potenciální akutní a chronické dlouhodobé nepříznivé účinky působení pesticidů na zdraví
a jak jsou tato rizika znásobena faktory jako např. kouření;
b)
příznaky otravy pesticidy a první pomoc
a příznaky chronických účinků na zdraví;
c)
rizika pro necílové rostliny, užitečný hmyz, volně žijící zvířata, biologickou rozmanitost a životní prostředí obecně
se zvláštní pozorností věnovanou nepříznivým účinkům používání pesticidů v zemědělství, například ztrátě přirozených nepřátel a poklesu opylování hmyzem
;
3.
představa o strategiích a technikách integrované ochrany před škůdci, strategiích a technikách integrované ochrany plodin a zásady ekologického zemědělství
a nechemické ochrany plodin, zejména preventivní metody a metody biologické kontroly
; informace o obecných a plodinově specifických normách,
metodách a postupech nechemických metod ochrany rostlin,
ochrany před škůdci
a ochrany plodin
;
4.
uvedení do srovnávacího posouzení na uživatelské úrovni, které profesionálním uživatelům pomůže vybírat nejvhodnější z povolených přípravků pro daný problém se škůdcem v konkrétní situaci
a zvolit přípravek nejméně nebezpečný pro lidské zdraví a životní prostředí
;
5.
opatření k minimalizaci rizik pro lidi, necílové druhy a životní prostředí: bezpečné pracovní postupy skladování, nakládání a míchání pesticidů a likvidaci prázdných obalů, dalších kontaminovaných materiálů a přebytečných pesticidů (včetně směsi v nádrži), ať se jedná o koncentrovanou nebo ředěnou formu; doporučené způsoby kontroly expozice provozovatele (osobní ochranné zařízení)
; znalost všech případných faktorů včetně dlouhodobé expozice pesticidům v ovzduší, expozice výparům po aplikaci, reaktivace, dešťových srážek, přenosu pesticidů uvolněných v souvislosti s venkovní aplikací do vnitřního ovzduší, expozice směsím, reziduí pesticidů unášených pyly nebo prachem z plodin (například při sklizni), rozšiřování kontaminované půdy a přenosu na velké vzdálenosti;
6.
postupy přípravy aplikačního zařízení pro práci, včetně jeho kalibrace, a jeho obsluha s minimem rizik pro uživatele, další osoby, necílové živočišné a rostlinné druhy, biologickou rozmanitost
,
životní prostředí
a vodní zdroje
;
7.
použití aplikačního zařízení, jeho údržba a zvláštní techniky postřiku
pro omezení používání a unášení pesticidů a rizik, která s nimi souvisejí,
(např. nízkoobjemový postřik, trysky s malým proudem) a rovněž cíle technické kontroly používaných postřikovačů a způsoby zlepšení kvality postřiku;
8.
nouzová činnost pro ochranu lidského zdraví
,
životního prostředí
a vodních zdrojů
v případě náhodného rozlití
,
kontaminace
a mimořádných povětrnostních podmínek, které by vedly k riziku vyplavení pesticidů
;
9.
monitorování zdraví a přístup k zařízení, kde lze hlásit všechny nehody nebo nevolnosti;
10.
uchovávaní záznamů o všech použitích pesticidů v souladu s příslušnými právními předpisy;
11.
zvláštní péče v chráněných oblastech zřízených podle článků 6 a 7 směrnice 2000/60/ES;
12.
zvláštní kategorie, pro které může mít provozovatel pracující s pesticidy povolení a které mohou zahrnovat:
a)
ochranu před škůdci v zemědělství,
b)
ochranu před škůdci v lesnictví,
c)
ošetření osiva,
d)
ochranu před škůdci ve vodním prostředí,
e)
ochranu před škůdci podél komunikací,
f)
ochranu před škůdci ohrožujícími veřejné zdraví,
g)
ochranu před škůdci omezující výskyt hlodavců;
13.
přístupy založené na konkrétním riziku, které zohledňují proměnné vlastnosti místního povodí, například klima, druhy půd a plodin, svažitost.
PŘÍLOHA II
Zdravotní, bezpečnostní a environmentální požadavky související s kontrolou aplikačního zařízení
Kontroly zařízení na aplikaci pesticidů zahrnou všechny aspekty důležité pro dosažení vysoké úrovně bezpečnosti a ochrany lidského zdraví a životního prostředí a plnou účinnost aplikace zajištěním provozuschopnosti a správného výkonu těchto zařízení, případně funkcí:
(1)
Přenosové součásti
Ochranný kryt vývodového hřídele hnacího hřídele a ochranný kryt přípojky pohonu budou lícovat a budou v dobrém stavu a ochranná zařízení a funkce jakékoli pohyblivé nebo otáčivé přenosové součástky nebude ovlivněna, aby byla zajištěna bezpečnost provozovatele.
(2)
Čerpadlo
Kapacita čerpadla musí být přizpůsobena potřebám zařízení a čerpadlo musí řádně fungovat, aby byla zajištěna stálá a spolehlivá intenzita postřiku. Nesmí docházet k úniku z čerpadla.
(3)
Promíchávání
Promíchávací zařízení musí zajistit správnou zpětnou cirkulaci, aby bylo dosaženo stejné koncentrace celého objemu tekuté postřikovací směsi v nádrži.
(4)
Nádrž na postřik
Nádrže na postřik, včetně ukazatelů obsahu nádrže, plnicího zařízení, sítek a filtrů, zařízení na vyprazdňování nádrže a míchacího zařízení musí fungovat takovým způsobem, aby minimalizovaly náhodné vylití, distribuci nestejnoměrné koncentrace, expozici provozovatele a zbytkový obsah.
(5)
Měřicí systémy, systémy kontroly a regulace
Všechny přístroje pro měření, zapínání a vypínání a po nastavování tlaku a/nebo intenzity toku musí spolehlivě fungovat a nesmí docházek k úniku. Během aplikace je snadná a možná kontrola tlaku a fungování tlakových zařízení. Zařízení pro nastavování tlaku musí udržovat stálý pracovní tlak při stálých otáčkách čerpadla, aby se zajistila aplikace stálé intenzity postřiku.
(6)
Potrubí a hadice
Hadice a vedení musí být v dobrém stavu, aby se zamezilo poruchám toku nebo neúmyslného rozlití v případě selhání. I při provozu s maximálním dosažitelným tlakem pro systém nesmí dojít k prosakování potrubí a hadic.
(7)
Filtry
Aby se zamezilo turbulencím a nesourodosti postřiku, musí být filtry v dobrém stavu a velikost ok filtru musí odpovídat velikosti trysek připojených k postřikovači. Systém signalizace ucpání filtru musí řádně fungovat.
(8)
Postřikovací rameno (pro zařízení rozstřikující pesticidy prostřednictvím horizontálního ramene umístěného blízko plodinám nebo materiálům, které mají být ošetřeny)
Postřikovací rameno musí být v dobrém stavu a ve všech směrech stabilní. Upevňovací systémy a systémy nastavení a zařízení pro tlumení nechtěných pohybů a pro vyrovnávání skonu musí spolehlivě fungovat.
(9)
Trysky
Trysky musí správně fungovat tak, aby regulovaly odkapávání, když je postřik ukončen. Pro zajištění stejnorodosti postřiku by se průtok každé jednotlivé trysky neměl lišit o více než 5 % od údajů v tabulce průtoku poskytnuté výrobcem.
(10)
Distribuce
Příčná a vertikální (v případě aplikace na vertikální plodiny) distribuce postřikovací směsi a distribuce ve směru pohybu musí být rovnoměrná. Musí být zajištěno vhodné množství a distribuce postřikovací směsi na cílovou oblast.
(11)
Ventilátor (pro zařízení distribuující pesticidy pneumaticky)
Ventilátor musí být v dobrém stavu a musí zajišťovat stálý a spolehlivý proud vzduchu.
Příloha III
Minimální součásti vnitrostátní zprávy o situaci
Část A: Prvky, které mají být zařazeny do úvodních vnitrostátních studií snižování používání pesticidů
Popis aktuálního stavu:
-
známé údaje o výrobě, dovozu, vývozu, prodeji a distribuci pesticidů;
-
aktuální vzorce spotřeby pesticidů (celková množství použitých účinných látek; konkrétní množství pesticidů použitých při konkrétních aplikacích na všechny hlavní plodiny a při použití mimo zemědělství, zejména ve veřejných prostorách; výpočet indexu četnosti ošetření);
-
popis dopadů aktuálních vzorců používání pesticidů na životní prostředí, potravní řetězec a zdraví lidí na základě údajů shromážděných prostřednictvím stávajících monitorovacích programů;
-
přehled aktuálních právních předpisů a nástrojů politik a jejich účinnosti;
-
vyhodnocení potřeby pesticidů;
-
zjištěné mezery v kterýchkoli z výše uvedených údajů.
Scénáře snížení pesticidů:
-
snížení používání o 30 % a 50 % měřené indexem četnosti ošetření.
Posouzení důsledků provádění jednotlivých scénářů:
-
účinky na životní prostředí (včetně spotřeby energie, skleníkových plynů);
-
účinky na veřejné zdraví (pracovníci, rezidenti, přítomné osoby, rezidua v potravinách);
-
účinky na zemědělskou produkci;
-
ekonomické náklady a přínosy jednotlivých scénářů (včetně snížení skrytých nákladů).
Určení a posouzení prvků nutných ke splnění scénářů:
-
dopad prvků specifikovaných ve směrnici na dosahování snížení používání;
-
další potřebné vědecké údaje a způsoby jejich získání, např. další monitorovací kapacity, výzkumná zařízení;
-
další kapacity potřebné pro realizaci snížení používání pesticidů, například doplňkové zemědělské služby, inspektoři pro kontrolu používání;
-
možné zdroje financování k provedení jednotlivých scénářů, včetně odvodů.
Závěry
-
dosažitelné cíle snížení používání pesticidů pro konkrétní plodiny a situace ochrany před škůdci mimo zemědělství i v celostátním měřítku, které splňují alespoň cíle stanovené v článku 4 a které časem hodlají dosáhnout dalšího snížení používání.
Část B: Prvky, které mají být zařazeny do následných vnitrostátních studií snižování používání pesticidů
-
hodnocení zkušeností z předešlých tří let v oblasti provádění programu snižování používání pesticidů.
-
ostatní prvky uvedené v části 4.
-
stanovení nových cílů pro příští období.
Příloha IV
Minimální prvky národních akčních plánů snižování rizik a používání pesticidů
Kvalitativní a kvantitativní cíle:
-
prozatímní cíle pro snížení rizik a používání měřené indexem četnosti ošetření;
-
cíle pro konkrétní cílové skupiny nebo uživatele, například veřejné orgány, zemědělce, dopravní komunikace;
-
cíle pro snížení používání v oblastech citlivých na pesticidy;
-
cíle pro postupné odstranění pesticidů a jejich reziduí z podzemních vod a jiných součástí životního prostředí;
-
cíle pro problematické plodiny nebo regiony.
Opatření omezující používání:
-
opatření, kterými se zajistí provádění postupů integrované ochrany před škůdci;
-
omezující opatření, například zákazy aplikace pesticidů v blízkosti studní nebo v oblastech citlivých na pesticidy, například chráněných přírodních oblastech a nárazníkových pásmech;
-
omezující opatření včetně zákazů aplikace pesticidů v oblastech s vysokým rizikem expozice, například oblastech škol, parků a jiných veřejných prostor, okrajů silnic atd.
Výzkum a rozšíření:
-
výzkum nechemických alternativ pesticidů;
-
ukázkové programy na téma, jak snížit četnost aplikace použitím nechemických metod a systémů ochrany před škůdci;
-
odborná příprava zemědělských poradců v oblasti nechemických metod a systémů ochrany před škůdci;
-
výzkum možného snížení používání využitím lepšího zařízení, metod a technik postřiku.
Informace, vzdělávání a odborná příprava:
-
vzdělávání všech provozovatelů používajících pesticidy v oblasti zdravotních rizik, které pesticidy představují, i nechemických metod a systémů ochrany před škůdci;
-
pokyny pro provozovatele používající pesticidy, například ohledně skladování a manipulace s pesticidy.
Aplikační zařízení pro pesticidy:
-
kontrola používaného zařízení.
Finanční nástroje:
-
finanční podpora provádění norem a postupů integrované ochrany před škůdci;
-
finanční podpora ostatních opatření pro snížení používání pesticidů;
-
větší uplatňování mechanismů křížového plnění.
PŘÍLOHA V
Prvky všeobecných a pro jednotlivé plodiny specifických kritérií integrované ochrany před škůdci
Integrovaná ochrana před škůdci zahrnuje alespoň tato všeobecná kritéria:
a)
dosažení nebo podpora prevence nebo potlačení škodlivých organismů by měly mimo jiné využívat zvláště:
-
použití optimálního střídání plodin, které dosáhne vyváženého osídlení půdními organismy a udržení zdravé půdy, aby se předešlo propuknutí výskytu půdních škůdců a aby se vyloučilo používání prostředků pro desinfekci půd a ostatních chemických látek pro ošetření půd;
-
vybudování půdní struktury, která může podporovat zdravé plodiny, například stimulací procenta organické hmoty, omezením hloubky orby, předcházení erozi, uplatněním optimálního sledu plodin;
-
používání vhodných pěstitelských technik, např. techniky přípravy seťového lože, doby a hustoty výsevu, přísevu, optimální vzdálenosti rostlin, konzervačního obdělávání půdy, hygienických opatření, prořezávání stromů;
-
používání nejlepších dostupných odolných/tolerantních kultivarů a schválených/certifikovaných osiv a sadby;
-
používání vyváženého hnojení na základě údajů o živinách již přítomných v půdě a o půdní struktuře, vápnění a zavlažování/meliorace pro snížení náchylnosti na škůdce a choroby. Pro zavlažování by neměly být používány podzemní vody;
-
prevence šíření škodlivých organismů prostřednictvím strojů a nářadí;
-
ochrana a podpora důležitých prospěšných organismů, například využitím ekologických infrastruktur na pěstebních plochách nebo mimo ně, ponecháním minimálního podílu celkové polní plochy bez osevu, sadbou rostlinných druhů přitahujících přirozené nepřátele škůdců.
b)
Škodlivé organismy musí být monitorovány pomocí vhodných metod a nástrojů. Tyto nástroje by měly pokud možno zahrnovat systémy vědecky opodstatněného varování, prognózování a včasného diagnostikování i odborně kvalifikované poradce, například poradce, které zajistí stát a soukromé doplňkové služby.
c)
Na základě výsledků monitorování se profesionální uživatel musí rozhodnout, zda a kdy uplatnit ochranná opatření. Nezbytnou součástí rozhodování jsou pevné a vědecky odůvodněné prahové hodnoty. U škodlivých organismů musí být před ošetřením pokud možno zváženy prahové úrovně definované pro daný region.
d)
Před chemickými metodami musí být pokud možno dána přednost biologickým, fyzikálním, mechanickým a jiným nechemickým metodám. Proti plevelům by mělo být přednostně používáno mechanické pletí nebo jiné nechemické metody, například použití tepla. Výjimky by měly být povoleny pouze v případě dlouhodobě nepříznivých povětrnostních podmínek, které mechanické pletí neumožní.
e)
Použitý pesticid je pokud možno co nejkonkrétněji zaměřen na cílového škůdce a má co nejmenší vedlejší účinky na lidské zdraví a životní prostředí, například extrakty z rostlin a stromů, minerální látky pro prevenci růstu hub.
f)
Profesionální uživatel by měl používání pesticidů a jiných forem zásahů držet na nezbytných úrovních, například snížením dávkování, sníženou četností aplikace nebo částečnou aplikací, s ohledem na to, že míra rizika musí být pro rostlinstvo přijatelná a že tyto úrovně nesmí zvýšit riziko vzniku rezistence škodlivých organismů.
g)
Pokud je známo riziko rezistence vůči opatření na ochranu rostlin a pokud úroveň škodlivých organismů vyžaduje opakovanou aplikaci pesticidů na plodiny, měly by být uplatněny dostupné strategie k zabránění rezistence, aby se zachovala účinnost přípravků. To může zahrnovat použití více pesticidů různými způsoby působení.
h)
Profesionální uživatelé by měli vést záznamy o všech použitých pesticidech podle jednotlivých polí. Na základě záznamů o použití pesticidech a monitorování škodlivých organismů by měl profesionální uživatel ověřit úspěch aplikovaných opatření na ochranu rostlin.
