KONEČNÉ ZNĚNÍ
A6-0150/2006
27. 4. 2006
ZPRÁVA
o interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
(2004/2099(ACI))
Rozpočtový výbor
Zpravodaj:
Reimer Böge
PE 372.062v03-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU.....................................................................4
PŘÍLOHA ROZHODNUTÍ: PŘEDLOHA INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY.................................8
PRACOVNÍ DOKUMENT č . 1 o interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu 42
PRACOVNÍ DOKUMENT č. 2 o nových návrzích Komise k finančnímu výhledu na období 2007–2013: první poznámky 49
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 61
PRACOVNÍ DOKUMENT Č 4 O První reakci na revidované znění interinstitucionální dohody předložené Komisí dne 1. února 2006 70
PRACOVNÍ DOKUMENT Č° 5 o interinstitucionální dohodě o řádném finančním řízení, část III reformy – připomínky zpravodaje o pracovním dokumentu Komise KOM(2006)75 75
PRACOVNÍ DOKUMENT Č. 6 O NOVÝCH FINANČNÍCH NÁSTROJÍCH – ROLE SKUPINY EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY 80
Pracovní dokument Č° 7 o interinstitucionální dohodě o řádném finančním řízení 86
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci ........................................................................106
STANOVISKO Výboru pro rozvoj ............................................................................................109
STANOVISKO Výboru pro rozpočtovou kontrolu ......................................................112
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj ...................................................................115
STANOVISKO Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova ........................................118
STANOVISKO Výboru pro rybolov ........................................................................................123
STANOVISKO Výboru pro kulturu a vzdělávání ...........................................................126
STANOVISKO Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ..131
POSTUP................................................................................................................................................134
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
( 2004/2099(ACI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na Smlouvu o ES, a zejména na článek 272 této smlouvy,
– s ohledem na interinstitucionální dohodu mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu
Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. Dohoda naposledy pozměněná rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2005/708/ES (Úř. věst. L 269, 14.10.2005, s. 24). , a zejména na bod 26 této dohody,
– s ohledem na své usnesení ze dne 8. června 2005 o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007–2013
Přijaté texty, 8.6.2005, P6_TA(2005)0224 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 1. prosince 2005 o interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu
Přijaté texty, 1.12.2005, P6_TA(2005)0453 . ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 18. ledna 2006 o postoji Evropské rady k finančnímu výhledu a obnovení interinstitucionální dohody na období 2007–2013
Přijaté texty, 18.1.2006, P6_TA(2006)0010 . ,
– s ohledem na pracovní dokument Komise: Návrh na obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu ( KOM(2004)0498 ),
– s ohledem na pracovní dokument Komise: Příspěvek k interinstitucionálním jednáním o návrhu na prodloužení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu ( KOM(2006)0075 ),
– s ohledem na pracovní dokument Komise: Revidovaný návrh na obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu ( KOM(2006)0036 ),
– s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 26. února 2004 nazvané „Budování naší společné budoucnosti: Politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie 2007–2013“ ( KOM(2004)0101 ) a ze dne 14. července 2004 nazvané „Finanční výhled 2007–2013“ ( KOM(2004)0487 ) a na pracovní dokument Komise ze dne 12. dubna 2005 nazvaný „Technické úpravy návrhu Komise na víceletý finanční rámec 2007–2013“ ( SEK(2005)0494 ),
– s ohledem na společné prohlášení o pokynech pro legislativní návrhy související s víceletým finančním rámcem 2007–2013 schválené dne 18. října 2005,
– s ohledem na závěry ze zasedání Evropské rady ve dnech 15.–16. prosince 2005 (CADREFIN 268),
– s ohledem na trialogy konané ve dnech 23. ledna 2006, 21. února 2006, 21. března 2006 a 4. dubna 2006,
– s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Výboru pro rozvoj, Výboru pro rozpočtovou kontrolu, Výboru pro regionální rozvoj, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro rybolov, Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci ( A6-0150/2006 ),
A. vzhledem k tomu, že podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 Komise zahájila proces přípravy nového finančního výhledu a nové interinstitucionální dohody a předložila dne 10. února a 14. července 2004 příslušné návrhy,
B. vzhledem k tomu, že po přijetí vyjednávacího stanoviska Parlamentu dne 8. června 2005 a po dohodě mezi členskými státy z prosince 2005 Komise předložila revidovaný návrh nové interinstitucionální dohody a technické dokumenty o důsledcích závěrů Evropské rady, což umožnilo, aby jednání bylo zahájeno na rovném základě,
C. vzhledem k tomu, že Parlament byl odhodlán dosáhnout udržitelného víceletého finančního rámce odrážejícího přiměřené prostředky pro politické požadavky v následujících letech a vhodné nástroje a reformy ke zlepšení jeho provádění,
D. vzhledem k tomu, že provádění víceletých programů v plné výši finančních prostředků, které jsou k dispozici, je podmíněno přesně načasovaným uzavřením interinstitucionální dohody a finančního výhledu,
E. vzhledem k tomu, že Parlament je jediným orgánem, který vypracoval celkovou strategii a provedl úplnou a podrobnou analýzu svých potřeb, aby mohl stanovit své politické priority, zatímco přístup Rady byl založen na stropech a procentních podílech,
1. připomíná, že poprvé od vzniku finančního výhledu Parlament o těchto otázkách po osm měsíců diskutoval v rámci dočasného výboru vytvořeného za tímto účelem a přijal komplexní vyjednávací stanovisko spočívající na třech pilířích:
- sladění politických priorit a finančních potřeb;
- modernizace struktury rozpočtu;
- zlepšení kvality plnění rozpočtu EU;
2. připomíná, že odmítl závěry Evropské rady z prosince 2005 v jejich současné podobě, neboť usoudil, že neposkytují EU kvantitativní a kvalitativní prostředky, kterými by dokázala čelit budoucím výzvám, a požádal Radu, aby zajistila, že bude mít pro jednání s Parlamentem skutečný mandát;
3. připomíná své zklamání nad způsobem, jakým bylo dosaženo dohody v Evropské radě, v níž se těžištěm jednání staly zájmy jednotlivých členských států, nikoli společné evropské cíle;
4. zdůrazňuje, že při mnoha příležitostech naznačil svou ochotu zahájit konstruktivní jednání s Radou na základě vzájemných stanovisek s cílem dosáhnout dohody založené na přijatelných kvantitativních a kvalitativních zlepšeních s realistickým časovým rozvrhem;
5. je toho názoru, že dohoda, k níž tři orgány dospěly dne 4. dubna 2006, byla jediným možným kompromisem, kterého mohl Parlament v těchto rozsáhlých jednáních dosáhnout ve věci víceletého rozpočtu s cílem zajistit kontinuitu právních předpisů EU a řádné finanční řízení finančních prostředků EU a zachovat legislativní a rozpočtové pravomoci Parlamentu v příštím období;
6. vítá dosaženou dohodu a zejména pokrok, kterého bylo dosaženo v rámci tří pilířů, na kterých spočívalo vyjednávací stanovisko Parlamentu:
Sladění politických priorit a finančních potřeb:
- zvýšením prostředků na politiky schválené Evropskou radou v prosinci 2005 o 4 miliardy EUR, které budou přiděleny přímo na programy v okruzích 1a, 1b, 2, 3b a 4,
- značným zvýšením rezervy EIB ve výši 2,5 miliardy EUR, kterou členské státy dají k dispozici v rámci nového systému spolufinancování Evropskou investiční bankou a rozpočtem EU s cílem posílit pákový efekt rozpočtu EU v oblastech výzkumu a vývoje, transevropských sítí a MSP, až do celkové výše 60 miliard EUR,
- financováním neprogramových potřeb, jako je rezerva na pomoc při mimořádných událostech (1,5 miliardy EUR) a Fond solidarity EU (až 7 miliard EUR) mimo finanční rámec z dodatečných zdrojů vybraných od členských států, bude-li to třeba,
- financováním Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (až do výše 3,5 miliardy EUR) opětovným využitím zrušených položek, mimo finanční rámec;
Zlepšení struktury rozpočtu dosažením větší pružnosti prostřednictvím:
- zachování celkové částky 1,4 miliardy EUR pro nástroj pružnosti na dané období; tato částka bude v případě využití financována dodatečným zdroji vybranými od členských států s možností přenesení roční částky (200 milionů EUR) v případě nevyužití do příštích dvou roků a s novou možností využívat tento nástroj pro tytéž potřeby po období delší jednoho roku,
- možnosti nově zvoleného Parlamentu posoudit fungování interinstitucionální dohody a finančního výhledu do konce roku 2009 na základě zprávy, kterou se Komise jednostranně zavázala předložit a k níž budou v případě potřeby připojeny návrhy;
Zlepšení kvality využívání finančních prostředků EU a zachování výsad Parlamentu prostřednictvím:
- začlenění zásad proporcionality a uživatelsky přívětivých postupů do revidovaného finančního nařízení, odpovědností členských států v činnostech se sdíleným řízením v zájmu lepší vnitřní kontroly financování EU, nutnosti zavést mechanismus spolufinancování s EIB za účelem posílení pákového efektu politik EU, zapojení Parlamentu do finančního programování a financování nových agentur, aniž by byly dotčeny operační programy,
- plného zapojení Parlamentu do komplexního přezkumu, zvýšené účasti Parlamentu v rozhodovacím procesu SZBP a větší demokratické kontroly vnějších akcí;
7. je si však vědom skutečnosti, že výsledek jednání nepřinesl řešení řady nedostatků; domnívá se, že tyto nedostatky by se měly řešit v rámci přezkumu 2008–2009 a pokud možno i v průběhu ročního rozpočtového procesu; poukazuje na to, že zejména systém vlastních zdrojů a také výdaje naléhavě vyžadují reformu, aby nedošlo ke stejné nedůstojné situaci, kdy se členské státy budou z hlediska svých zájmů přetahovat o příští finanční výhled;
8. připomíná, že jeho postoj, který je uveden ve výše zmíněném usnesení ze dne 8. června 2005, zůstává cílem, který by zaručil optimální úroveň financování a další reformy v zájmu naplnění ambic Evropské unie;
9. očekává, že reformy stanovené v příští interinstitucionální dohodě budou mít rychlý účinek na kvalitu plnění rozpočtu, včetně omezení administrativní zátěže, a viditelné důsledky pro evropské občany, kterým zjednoduší přístup k finančním prostředkům EU;
10. akceptuje rozpočtové a finanční důsledky nové interinstitucionální dohody;
11. zdůrazňuje, že stanoviska specializovaných výborů byla při jednáních užitečnou oporou; domnívá se, že IID v dohodnuté podobě uspokojuje většinu požadavků specializovaných výborů z kvalitativního a/nebo kvantitativního hlediska;
12. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí pro informaci Radě a Komisi.
PŘÍLOHA ROZHODNUTÍ: PŘEDLOHA INTERINSTITUCIONÁLNÍ DOHODY
EVROPSKÝ PARLAMENT, RADA EVROPSKÉ UNIE A KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
dále jen „orgány“,
SE DOHODLY TAKTO:
1. Cílem této dohody je zavést rozpočtovou kázeň a zdokonalit fungování ročního rozpočtového procesu a spolupráci mezi orgány v rozpočtových záležitostech, jakož i zajistit řádné finanční řízení.
2. Rozpočtová kázeň ve smyslu této dohody platí pro všechny výdaje. Je závazná pro všechny orgány po celou dobu platnosti této dohody.
3. Touto dohodou nejsou dotčeny rozpočtové pravomoci orgánů stanovené ve Smlouvách. Odkazuje-li se na tento bod, rozhoduje Rada kvalifikovanou většinou a Evropský parlament rozhoduje prostou většinou svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů v souladu s pravidly hlasování stanovenými v čl. 272 odst. 9 pátém pododstavci Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).
4. Dojde-li během víceletého finančního rámce na období 2007 – 2013 (dále jen „finanční rámec“) k revizi Smlouvy, která by měla dopad na rozpočet, provedou se odpovídající úpravy.
5. Každá změna této dohody vyžaduje souhlas všech orgánů. Změny finančního rámce se musí provádět postupy stanovenými pro tento účel v této dohodě.
6. Tuto dohodu tvoří tři části:
– část I obsahuje definici a prováděcí pravidla pro finanční rámec a je použitelná po dobu platnosti tohoto finančního rámce,
– část II se týká zdokonalení spolupráce mezi orgány během rozpočtového procesu,
– část III obsahuje ustanovení o řádném finančním řízení finančních prostředků EU.
7. Kdykoli to Komise považuje za nutné, a v každém případě spolu s předložením návrhu nového finančního rámce podle bodu 30, předloží zprávu o uplatňování této dohody, k níž podle potřeby přiloží pozměňovací návrhy.
8. Tato dohoda vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2007 a nahrazuje
– interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu
Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1. ,
– interinstitucionální dohodu ze dne 7. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o financování Fondu solidarity Evropské unie, která doplňuje interinstitucionální dohodu ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu
Úř. věst. C 283, 20.11.2002, s. 1. .
ČÁST I – FINANČNÍ RÁMEC:
DEFINICE A PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
A. Obsah a rozsah působnosti finančního rámce
9. Finanční rámec je stanoven v příloze I. Představuje referenční rámec pro interinstitucionální rozpočtovou kázeň.
10. Finanční rámec má zajistit střednědobě řádný vývoj výdajů Evropské unie, rozčleněných do velkých kategorií, v mezích vlastních zdrojů.
11. Finanční rámec stanoví pro každý rok období 2007 – 2013 a pro každý okruh nebo podokruh částku výdajů v podobě prostředků na závazky. Celkové roční výdaje se stanovují rovněž v podobě prostředků na závazky a prostředků na platby.
Všechny uvedené částky jsou vyjádřeny v cenách roku 2004.
Finanční rámec nebere v úvahu rozpočtové prostředky financované příjmy vyčleněnými na konkrétní účely ve smyslu článku 18 finančního nařízení ze dne 25. června 2002 o souhrnném rozpočtu Evropských společenství
Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1. (dále jen „finanční nařízení“).
Údaje o operacích nezahrnutých do souhrnného rozpočtu Evropské unie a předpokládaný vývoj různých kategorií vlastních zdrojů Společenství jsou uvedeny orientačně v samostatných tabulkách. Tyto údaje budou každoročně aktualizovány při technické úpravě finančního rámce.
12. Orgány uznávají, že každá z absolutních částek uvedených ve finančním rámci představuje roční strop výdajů souhrnného rozpočtu Evropské unie. Aniž jsou dotčeny případné změny těchto stropů v souladu s touto dohodou, zavazují se orgány využít svých pravomocí tak, aby při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce dodržely jednotlivé roční stropy výdajů v rámci každého rozpočtového procesu.
13. Uzavřením této dohody vyjadřují obě složky rozpočtového orgánu souhlas s tím, že budou akceptovat míru růstu nepovinných výdajů, která vyplyne z rozpočtů sestavených v mezích stropů stanovených finančním rámcem po celou dobu jeho trvání.
S výjimkou podokruhu 1B „Soudržnost hospodářského růstu a zaměstnanosti“ finančního rámce zajistí orgány za účelem řádného finančního řízení v maximální míře během rozpočtového procesu a při přijímání rozpočtu, aby zůstala k dispozici dostatečná rozpětí pod příslušnými stropy v jednotlivých okruzích.
14. Žádný akt přijatý Evropským parlamentem a Radou postupem spolurozhodování ani žádný akt přijatý Radou, který zahrnuje překročení prostředků dostupných v rozpočtu nebo přidělených prostředků dostupných ve finančním rámci podle bodu 12, nesmí být finančně prováděn, dokud není rozpočet změněn a případně dokud není finanční rámec vhodně revidován postupem stanoveným pro každý z těchto případů.
15. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nesmí být celková výše požadovaných prostředků na platby, po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy nebo revize, taková, aby vedla k využití míry vlastních zdrojů, která přesahuje strop vlastních zdrojů.
Aby bylo zajištěno dodržování stropů vlastních zdrojů, rozhodnou obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3 této dohody případně o snížení stropů vlastních zdrojů stanovených ve finančním rámci.
B. Každoroční úpravy finančního rámce
Technické úpravy
16. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n + 1 provede tyto technické úpravy finančního rámce:
a) nové ocenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n + 1,
b) výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů.
Komise provede tyto technické úpravy na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % ročně.
Výsledky těchto technických úprav a podkladové ekonomické prognózy se sdělují oběma složkám rozpočtového orgánu.
V souvislosti s dotčeným rokem se neprovádějí žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
17. Je-li zjištěno, že se souhrnný HDP členského státu v období 2007 – 2009 odchyluje o více než +/– 5 % od souhrnného HDP předpokládaného při vypracování této dohody, upraví Komise ve svých technických úpravách na rok 2011 výši částek přidělených z fondů pro podporu soudržnosti dotčenému členskému státu v daném období. Celkový čistý účinek těchto úprav (kladný i záporný) nesmí překročit 3 miliardy EUR. U kladného čistého účinku jsou celkové dodatečné zdroje omezeny na úroveň nevyčerpaných finančních prostředků určených na výdaje ve vztahu ke stropům stanoveným v podokruhu 1B na období 2007 – 2010. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2011 až 2013 a příslušné stropy se odpovídajícím způsobem změní.
Úpravy související s prováděním
18. Současně se sdělením technických úprav finančního rámce předkládá Komise oběma složkám rozpočtového orgánu návrhy na úpravy celkových částek prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádný vývoj vzhledem k prostředků na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou v souladu s bodem 3 o daných návrzích do 1. května roku n.
Aktualizace prognóz týkajících se prostředků na platby po roce 2013
19. V roce 2010 Komise provede aktualizaci prognóz týkajících se prostředků na platby po roce 2013. V aktualizaci se přihlédne ke skutečnému plnění rozpočtových prostředků na závazky a rozpočtových prostředků na platby a ke splnění prognóz. Zároveň se posoudí pravidla určená k zajišťování řádného vývoje prostředků na platby ve srovnání s prostředky na závazky a s prognózami růstu hrubého národního důchodu (HND) Evropské unie.
Úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí
20. Jestliže se v rámci nadměrného schodku veřejných financí zruší pozastavení rozpočtových závazků Fondu soudržnosti, rozhodne Rada na návrh Komise a v souladu s příslušným základním právním aktem o přenosu pozastavených závazků do dalších let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu na rok po roce n + 2.
C. Revize finančního rámce
21. Kromě pravidelných technických úprav a úprav souvisejících s podmínkami provádění může být finanční rámec revidován na návrh Komise v případě nepředvídaných okolností při dodržení stropu vlastních zdrojů.
22. Každý návrh na revizi podle bodu 21 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
Každé rozhodnutí o revizi finančního rámce až do 0,03 % HND Evropské unie v rámci rozpětí pro nepředvídané výdaje přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.
Každé rozhodnutí revidovat finanční rámec nad 0,03 % HND Evropské unie v rámci rozpětí pro nepředvídané výdaje přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu, přičemž Rada rozhoduje jednomyslně.
23. Aniž je dotčen bod 40, zkoumají orgány možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, přičemž zvláštní zřetel berou na očekávané nevyužití prostředků. Cílem je, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stropu pro příslušný okruh.
Orgány rovněž zkoumají možnosti pro vyrovnání každého zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
Žádná revize povinných výdajů ve finančním rámci nesmí vést ke snížení částky, která je k dispozici pro nepovinné výdaje.
Každá revize musí zachovat náležitý vztah mezi závazky a platbami.
D. Důsledky neexistence společného rozhodnutí o úpravě nebo revizi finančního rámce
24. Nedosáhnou-li Evropský parlament a Rada dohody o některé úpravě nebo revizi finančního rámce navrhovaného Komisí, platí dříve stanovené částky po každoroční technické úpravě i nadále jako stropy výdajů pro daný rok.
E. Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
25. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetím zemím po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně, vyžadují-li to okolnosti. Roční částka rezervy se stanoví na 221 milionů EUR ve stálých cenách po dobu platnosti finančního rámce.
Tato rezerva se zapisuje do souhrnného rozpočtu Evropské unie prozatímně. Příslušné prostředky na závazky se zapíší do rozpočtu v případě potřeby nad stropy dohodnuté ve finančním rámci stanoveném v příloze I.
Dojde-li Komise k závěru, že je třeba tuto rezervu využít, předloží oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na převod z této rezervy do příslušných rozpočtových linií.
Každému návrhu Komise na využití rezervy však musí předcházet ověření možností přerozdělení prostředků.
Současně s předložením návrhu na převod zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití této rezervy a s požadovanou částkou. Převody se provedou v souladu s článkem 26 finančního nařízení.
F. Fond solidarity Evropské unie
26. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat rychlou finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Maximální roční částka vyhrazená fondu se stanoví na 1 miliardu EUR (v běžných cenách). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Ta část roční částky, která není zapsána do rozpočtu, nesmí být přenesena do dalších let.
Ve výjimečných případech a pokud zbývající dostupné finanční prostředky fondu v roce, kdy došlo ke katastrofě (jak se stanoví v příslušném základním právním aktu), nestačí k uhrazení částky pomoci považované rozpočtovým orgánem za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek dostupných pro následující rok. Roční částka fondu, která má být zapisována každý rok do rozpočtu, nesmí v žádném případě překročit částku 1 miliardy EUR.
Jestliže jsou splněny podmínky mobilizace prostředků z fondu stanovené v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby byly prostředky uvolněny. Jestliže lze v rámci okruhu, který vyžaduje další výdaje, prostředky přerozdělit, Komise k tomu přihlédne při předkládání nezbytného návrhu v podobě vhodného rozpočtového nástroje v souladu s finančním nařízením. Rozhodnutí uvolnit prostředky z fondu přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.
Příslušné prostředky na závazky se případně zapíší do rozpočtu nad rámec stropů příslušných okruhů stanovených v příloze I.
Současně s předložením návrhu o uvolnění prostředků z fondu zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití fondu a s požadovanou částkou.
G. Nástroj pružnosti
27. Nástroj pružnosti s ročním stropem ve výši 200 milionů EUR (v běžných cenách) má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů dostupných pro jeden nebo více jiných okruhů.
Část nevyužité roční částky lze přenést až do roku n+2. Je-li nástroj pružnosti mobilizován, jsou nejdříve čerpány přenesené finanční prostředky v pořadí podle data přenosu. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+2, propadá.
Komise předloží návrh na využití nástroje pružnosti po prozkoumání všech možností přerozdělení prostředků v rámci okruhu, který vyžaduje dodatečné výdaje.
Návrh se týká zásady používání nástroje a budou v něm uvedeny potřeby, jež je třeba uspokojit, a příslušná částka. Návrh může být předložen pro kterýkoli rozpočtový rok během příslušného rozpočtového procesu. Návrh Komise se zahrnuje do předběžného návrhu rozpočtu nebo je k němu připojen vhodný rozpočtový nástroj v souladu s finančním nařízením.
Rozhodnutí uvolnit prostředky z nástroje pružnosti přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3. Dohody se dosahuje dohodovacím postupem stanoveným v bodě 31 a v části C přílohy II.
H. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
28. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je určen k tomu, aby poskytoval další pomoc pracovníkům, které zasáhly důsledky strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu, při jejich novém začlenění na trhu práce.
Fond nesmí překročit maximální roční částku 500 milionů EUR (v běžných cenách) a lze jej financovat z jakéhokoli rozpětí existujícího v mezích celkového stropu výdajů platného pro předchozí rok nebo ze zrušených prostředků na závazky z posledních dvou let, s výjimkou závazků souvisejících s okruhem 1B finančního rámce.
Prostředky se zapíší do souhrnného rozpočtu Evropské unie prozatímně běžným rozpočtovým postupem, jakmile Komise zjistí dostatečné rozpětí nebo zrušené závazky v souladu s druhým odstavcem.
Jestliže jsou splněny podmínky pro mobilizaci prostředků fondu, jak jsou stanoveny v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby se tyto prostředky použily. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu přijímají společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.
Současně s předložením návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z fondu zahájí Komise třístranné rozhovory, případně ve zjednodušené formě, aby zajistila souhlas obou složek rozpočtového orgánu s potřebou použití fondu a s požadovanou částkou, a předloží oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na převod příslušných rozpočtových linií.
Převody související s fondem se provedou v souladu s čl. 24 odst. 4 finančního nařízení.
Příslušné prostředky pro závazky se zapíší do rozpočtu do odpovídajících okruhů finančního rámce, v případě nutnosti nad stropy stanovené v příloze I.
I. Úprava finančního rámce v důsledku rozšíření
29. Přistoupí-li k Unii v období, na které se vztahuje tento finanční rámec, nové členské státy, upraví Evropský parlament a Rada na návrh Komise a v souladu s bodem 3 společně finanční rámec, aby zohlednily požadavky na výdaje vyplývající z výsledků přístupových jednání.
J. Doba platnosti finančního rámce a důsledky neexistence finančního rámce
30. Komise předloží do 1. července 2011 návrhy na nový střednědobý finanční rámec.
Jestliže se obě složky rozpočtového orgánu nedohodnou na novém finančním rámci a není-li stávající finanční rámec výslovně vypovězen jedním z orgánů, upraví se stropy platné pro poslední rok stávajícího finančního rámce v souladu s bodem 16 tak, že stropy stanovené pro rok 2013 zůstanou zachovány ve stálých cenách. Přistoupí-li k Unii po roce 2013 nové členské státy a bude-li to třeba, upraví se rozšířený finanční rámec tak, aby zohledňoval výsledky přístupových jednání.
ČÁST II – ZDOKONALENÍ SPOLUPRÁCE MEZI ORGÁNY BĚHEM ROZPOČTOVÉHO PROCESU
A. Postup spolupráce mezi orgány
31. Orgány se dohodly na zavedení postupu pro spolupráci mezi orgány v rozpočtových záležitostech. Podrobnosti této spolupráce jsou uvedeny v příloze II.
B. Sestavení rozpočtu
32. Komise předkládá každý rok předběžný návrh rozpočtu odpovídající skutečným potřebám financování Společenství.
Přitom bere v úvahu
a) prognózy členských států ve vztahu ke strukturálním fondům,
b) kapacitu využití prostředků ve snaze udržovat přísnou souvztažnost mezi prostředky na závazky a prostředky na platby,
c) možnosti zahájení nových politik pomocí pilotních projektů nebo nových přípravných akcí nebo pokračování víceletých akcí, které končí, po posouzení, zda bude možné zajistit základní právní akt ve smyslu článku 49 finančního nařízení (definice základního právního aktu, nutnost základního prováděcího právního aktu, výjimky),
d) potřebu zajistit, aby každá změna výdajů ve srovnání s předchozím rozpočtovým rokem byla v souladu s požadavky rozpočtové kázně.
K předběžnému návrhu rozpočtu se přiloží výkazy činnosti s uvedením informací požadovaných podle čl. 27 odst. 3 a čl. 33 odst. 2 písm. d) finančního nařízení (cíle, ukazatele a údaje o hodnocení).
33. Orgány zajistí, aby do rozpočtu byly co nejméně zařazovány položky se zanedbatelnými provozními výdaji.
Obě složky rozpočtového orgánu se rovněž zavazují brát v úvahu hodnocení možností plnění rozpočtu, které Komise činí ve svých předběžných návrzích a též v souvislosti s plněním běžného rozpočtu.
Před druhým čtením v Radě zašle Komise dopis předsedovi rozpočtového výboru Evropského parlamentu a kopii tohoto dopisu druhé složce rozpočtového orgánu a uvede v něm své připomínky k proveditelnosti změn v návrhu rozpočtu přijatých Evropským parlamentem v prvním čtení.
Obě složky rozpočtového orgánu k těmto připomínkám přihlédnou v rámci dohodovacího postupu stanoveného v části C přílohy II.
V zájmu řádného finančního řízení a vzhledem k účinku hlavních změn v nomenklatuře rozpočtu týkajících se hlav a kapitol na odpovědnost útvarů Komise za předkládání zpráv o řízení se obě složky rozpočtového orgánu zavazují projednat veškeré podstatné změny s Komisí dohodovacím postupem.
C. Klasifikace výdajů
34. Orgány považují za povinné výdaje výdaje, které vyplývají povinně ze Smlouvy nebo z aktů přijatých na jejím základě.
35. Předběžný návrh rozpočtu má obsahovat návrh na klasifikaci každé nové rozpočtové položky a každé rozpočtové položky, u níž došlo ke změně právního základu.
Jestliže Evropský parlament a Rada nepřijmou klasifikaci navrhovanou v předběžném návrhu rozpočtu, posoudí klasifikaci dotčené položky na základě přílohy III. Budou hledat shodu dohodovacím postupem stanoveným v části C přílohy II.
D. Maximální míra zvýšení nepovinných výdajů v případě neexistence finančního rámce
36. Aniž je dotčen bod 13 první odstavec, dohodly se orgány na těchto ustanoveních:
a) autonomní manévrovací prostor Evropského parlamentu pro účely čl. 272 odst. 9 čtvrtého pododstavce Smlouvy o ES – který má činit polovinu maximální míry – se použije od sestavení návrhu rozpočtu Radou v prvním čtení, včetně všech návrhů na změnu tohoto návrhu.
Tuto maximální míru je nutno dodržovat v ročním rozpočtu, včetně všech opravných rozpočtů. Aniž je dotčeno případné stanovení nové míry, zůstává ta část maximální míry, která nebyla využita, dostupná a může být využita při zvažování návrhů opravných rozpočtů.
b) aniž je dotčeno písmeno a), jestliže se v průběhu rozpočtového procesu ukáže, že dokončení procesu může vyžadovat dohodu o stanovení nové míry zvýšení nepovinných výdajů pro prostředky pro platby nebo nové míry pro prostředky na závazky ( tyto dvě míry se mohou lišit), usilují orgány o dosažení dohody mezi oběma složkami rozpočtového orgánu dohodovacím postupem stanoveným v části C přílohy II.
E. Zahrnování finančních ustanovení do právních aktů
37. Veškeré právní akty o víceletých programech přijaté postupem spolurozhodování bude obsahovat ustanovení, jímž legislativní orgán stanoví finanční krytí programu.
Tato částka představuje hlavní referenční hodnotu pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu.
Rozpočtový orgán a Komise se zavazují, že se při sestavování svého předběžného návrhu rozpočtu neodchýlí od této částky o více než 5 % po celou dobu trvání daného programu, pokud nevzniknou nové, objektivní a dlouhodobé okolnosti, pro které existují výslovné a přesné důvody, přičemž se berou v úvahu výsledky provádění programu, zejména na základě hodnocení. Žádný nárůst vyplývající z takové změny stavu nesmí překročit stávající strop pro daný okruh, aniž je dotčeno použití nástrojů uvedených v této dohodě.
To se netýká prostředků určených pro soudržnost přijatých v rámci spolurozhodování a předem rozdělených podle členských států, které obsahují finanční krytí pro celou dobu trvání programu.
38. Právní akty týkající se víceletých programů, které nejsou přijímány postupem spolurozhodování, neobsahují „částku považovanou za nezbytnou“.
Jestliže si Rada přeje zavést finanční referenční částku, považuje se to za projev vůle legislativního orgánu a nejsou tím dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu vymezené Smlouvou o ES. Toto ustanovení bude zmíněno ve všech právních aktech, které takovou finanční referenční částku obsahují.
Jestliže byla dotčená částka předmětem dohody přijaté dohodovacím postupem stanoveným ve společném prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975
Úř. věst. C 89, 22.4.1975. , považuje se za referenční částku ve smyslu bodu 37 této dohody.
39. Finanční výkaz stanovený v článku 28 finančního nařízení odráží finanční vyjádření cílů navrhovaného programu a zahrnuje harmonogram pro celou dobu platnosti programu. Reviduje se podle potřeby při sestavování návrhu předběžného rozpočtu s ohledem na stav provádění programu. Revidovaný výkaz se postoupí rozpočtovému orgánu při předložení předběžného návrhu rozpočtu a po schválení rozpočtu.
40. V rámci maximální míry růstu nepovinných výdajů uvedené v bodě 13 prvním odstavci se obě složky rozpočtového orgánu zavazují, že dodrží přidělení prostředků pro závazky stanovené příslušnými základními právními akty pro strukturální opatření, rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov.
F.Výdaje související s dohodami o rybolovu
41. Orgány se dohodly na financování výdajů souvisejících s dohodami o rybolovu v souladu s pravidly stanovenými v příloze IV.
G.Financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)
42. U výdajů na SZBP, které jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s článkem 28 Smlouvy o Evropské unii, se orgány snaží dohodovacím postupem stanoveným v části C přílohy II a na základě předběžného návrhu rozpočtu sestaveného Komisí dospět každoročně k dohodě o částce operativních výdajů, které mají být zaúčtovány do rozpočtu Společenství, a o rozdělení této částky mezi články rozpočtové kapitoly „SZBP“, které jsou navrženy ve čtvrtém odstavci tohoto bodu. Nedojde-li k dohodě, rozumí se, že Evropský parlament a Rada zapíší do rozpočtu částku z předchozího rozpočtu nebo částku navrženou v předběžném návrhu rozpočtu, podle toho, která je nižší.
Celková částka operativních výdajů SZBP se zapisuje v plném rozsahu do jediné kapitoly rozpočtu (SZBP) a rozděluje se mezi články této kapitoly podle návrhu uvedeného ve čtvrtém odstavci tohoto bodu. Tato částka má pokrývat skutečné předvídatelné potřeby, posuzované při sestavování předběžného návrhu rozpočtu na základě prognóz vypracovávaných každoročně Radou, a přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Žádná částka se nezapisuje jako rezerva. Každý článek bude obsahovat již přijaté nástroje, nástroje plánované, ale dosud nepřijaté, a všechny budoucí, tj. nepředvídané nástroje, které přijme Rada během daného rozpočtového roku.
Jelikož podle finančního nařízení má Komise pravomoc převádět položky autonomně mezi články rozpočtové kapitoly „SZBP“, je tak zajištěna pružnost považovaná za nezbytnou pro rychlé provádění akcí SZBP. Pokud se částka rozpočtové kapitoly „SZBP“, během rozpočtového roku ukáže jako nedostatečná k pokrytí nutných výdajů, budou Evropský parlament a Rada na návrh Komise hledat naléhavě řešení s přihlédnutím k bodu 25.
V rámci rozpočtové kapitoly SZBP mohou být články, do nichž se zapisují akce SZBP, označeny takto:
– operace řešení krizí, předcházení vzniku konfliktů, řešení a stabilizace, sledování a provádění mírového procesu a procesu zajištění bezpečnosti,
– nešíření zbraní a odzbrojování,
– naléhavá opatření,
– přípravná a následná opatření,
– zvláštní zástupci Evropské unie,
Orgány se dohodly, že pro SZBP bude během období 2007 – 2013 uvolněno alespoň 1 740 milionů EUR a že částka pro opatření zapsaná do článku uvedeného ve třetí odrážce nesmí přesáhnout 20 % celkové částky rozpočtové kapitoly „SZBP“.
43. Každý rok konzultuje předsednictví Rady s Evropským parlamentem výhledový dokument Rady, který bude předán do 15. června předmětného roku a bude se týkat hlavních hledisek a strategických rozhodnutí SZBP, včetně finančních dopadů na souhrnný rozpočet Evropské unie a hodnocení opatření zahájených v roce n – 1. Kromě toho předsednictví Rady informuje Evropský parlament na společných konzultačních jednáních nejméně pětkrát za rok v rámci pravidelného politického dialogu o SZBP, jenž má být dojednán nejpozději na dohodovacím jednání před druhým čtením Rady. Účast na těchto jednáních je tato:
– Evropský parlament: předsednictva obou dotčených výborů,
– Rada: velvyslanec (předseda Politického a bezpečnostního výboru).
Komise se těchto jednání účastní.
Kdykoli Rada přijme rozhodnutí v oblasti SZBP, které s sebou nese výdaje, předá Evropskému parlamentu neprodleně a v každém případě do pěti pracovních dnů po konečném rozhodnutí odhad plánovaných nákladů („finanční výkaz“), zejména nákladů souvisejících s časovým rámcem, zaměstnanci, využitím prostorů a další infrastruktury, dopravním zařízením, potřebami školení a bezpečnostními opatřeními.
Komise čtvrtletně informuje rozpočtový orgán o provádění akcí SZBP a o předběžných finančních odhadech pro zbývající část rozpočtového roku.
ČÁST III – ŘÁDNÉ FINANČNÍ ŘÍZENÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ EU
A. Zajištění účinné a integrované vnitřní kontroly finančních prostředků Společenství
44. Orgány se shodují v otázce důležitosti posílení vnitřní kontroly bez zvýšení administrativní zátěže, což předpokládá zjednodušení příslušných právních předpisů. Vzhledem k těmto skutečnostem bude u finančních prostředků se podléhajícím sdílenému řízení dána přednost řádnému finančnímu řízení zaměřenému na kladné prohlášení o věrohodnosti. Dotčené základní právní akty mohou obsahovat vhodná ustanovení v tomto smyslu. Příslušné kontrolní orgány v členských státech zhodnotí, v rámci své posílené odpovědnosti za strukturální fondy a v souladu s vnitrostátními ústavními požadavky, soulad řídících a kontrolních systémů s právními předpisy Společenství.
Členské státy se proto zavazují předkládat každý rok shrnutí dostupných výsledků kontrol a prohlášení na vhodné vnitrostátní úrovni.
B. Finanční nařízení
45. Orgány souhlasí s tím, aby tato dohoda a rozpočet byly prováděny za podmínek řádného finančního řízení vycházejícího ze zásad hospodárnosti, účinnosti, účelnosti, ochrany finančních zájmů, přiměřenosti administrativních nákladů a uživatelsky příznivých postupů. Orgány učiní vhodná opatření, zejména ve finančním nařízení, jež je třeba přijmout dohodovacím postupem společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975 v tom duchu, který umožnil dosažení dohody v roce 2002.
C. Finanční plán
46. Komise předloží dvakrát ročně úplný finanční plán pro okruhy 1A, 2 (pro životní prostředí a rybolov), 3A, 3B a 4 finančního rámce, poprvé v květnu/červnu (spolu s podklady pro předběžný návrh rozpočtu) a podruhé v prosinci/lednu (po přijetí rozpočtu). V tomto dokumentu, rozděleném podle okruhů, oblastí politiky a rozpočtové linie, je třeba uvést
a) platné právní předpisy s rozlišením mezi víceletými programy a ročními akcemi:
– u víceletých programů by měla Komise uvést postup, jakým byly přijaty (spolurozhodování a konzultace), dobu jejich trvání, referenční částky, podíl vyhrazený na správní výdaje;
– u ročních akcí (pilotních projektů, přípravných akcí, agentur) a akcí financovaných na základě výsad Komise by Komise měla předložit víceleté odhady a (u pilotních projektů a přípravných akcí) rozpětí zbývající v mezích schválených stropů stanovených v části D přílohy II;
b) projednávané návrhy právních předpisů : projednávané návrhy Komise s odkazem na rozpočtovou linii (nižší hodnota), kapitolu a oblast politiky. Je třeba nalézt mechanismus pro aktualizaci tabulek po každém přijetí návrhu, aby mohly být vyhodnoceny finanční důsledky.
Komise by měla zvážit způsoby vzájemných odkazů mezi finančním plánem a svým legislativním plánem tak, aby se dosáhlo přesnějších a spolehlivých prognóz. U každého legislativního návrhu Komise uvede, zda je zahrnut do plánu na květen až prosinec či nikoliv. Rozpočtový orgán je především třeba informovat o
a) veškerých nových přijatých legislativních aktech, které nebyly zahrnuty do podkladu vypracovaného na období od května do prosince (s uvedením příslušných částek),
b) veškerých projednávaných návrzích právních předpisů, které nebyly zahrnuty do podkladu vypracovaného na období od května do prosince (s uvedením příslušných částek),
c.) právních předpisech předpokládaných v ročním plánu legislativní práce Komise s uvedením akcí, jež pravděpodobně budou mít finanční dopad (ano / ne).
V případě potřeby Komise uvede nový program vypracovaný na základě nových návrhů právních předpisů.
Na základě údajů předložených Komisí se v rámci každých třístranných rozhovorů provede hodnocení stanovené v této dohodě.
D. Agentury a evropské školy
47. Při vypracování návrhu na založení nové agentury posuzuje Komise rozpočtový dopad na příslušný okruh výdajů. Na základě těchto informací, a aniž jsou dotčeny legislativní postupy upravující zřízení této agentury, se obě složky rozpočtového orgánu zavazují dosáhnout v rámci spolupráce v rozpočtových záležitostech včas dohody o financování této agentury.
Obdobně se postupuje i při založení nové evropské školy.
E. Úprava strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Fondu pro rozvoj venkova a Evropského fondu pro rybolov s ohledem na okolnosti jejich provádění
48. Budou-li po 1. lednu 2007 přijata nová pravidla a nové programy upravující strukturální fondy, Fond soudržnosti, Fond pro rozvoj venkova a Evropský fond pro rybolov, zavazují se obě složky rozpočtového orgánu, že na návrh Komise povolí přenos přidělených částek nevyužitých v roce 2007 do následujících let i nad příslušné stropy výdajů.
Na návrh Komise rozhodnou Evropský parlament a Rada o přenosu nevyužitých přidělených částek vyhrazených na rok 2007 do 1. května 2008 v souladu s bodem 3.
F. Nové finanční nástroje
49. Orgány se shodují v tom, že je nezbytné zavést mechanismy spolufinancování, aby se zvýšením podnětu k financování posílil pákový efekt rozpočtu Evropské unie.
Souhlasí s povzbuzením rozvoje vhodných víceletých finančních nástrojů, jež u veřejných a soukromých investorů působí jako katalyzátor.
Při předložení předběžného návrhu rozpočtu podá Komise rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech financovaných Evropskou investiční bankou, Evropským investičním fondem a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj na podporu investic do výzkumu a rozvoje, transevropských sítí a malých a středních podniků.
PŘÍLOHA I
FINANČNÍ RÁMEC NA OBDOBÍ 2007 – 2013
PŘÍLOHA II
SPOLUPRÁCE MEZI ORGÁNY V ROZPOČTOVÝCH ZÁLEŽITOSTECH
Část A.
Po technické úpravě finančního rámce na následující rozpočtový rok, s přihlédnutím k roční politické strategii předložené Komisí a před rozhodnutím Komise o předběžném návrhu rozpočtu, se svolá třístranné zasedání za účelem diskuse o možných prioritách pro rozpočet na daný rok. Náležitě se přihlíží k pravomoci orgánů a předvídatelnému vývoji potřeb v budoucím rozpočtovém roce a v následujících letech, pro které platí finanční rámec. Zároveň se přihlédne i k novým skutečnostem, které nastaly od sestavení původního finančního rámce a které mohou mít podstatný a trvalý finanční dopad na rozpočet Evropské unie.
Část B.
Pokud jde o povinné výdaje, uvede Komise při předložení svého předběžného návrhu rozpočtu
a) prostředky související s novými nebo plánovanými právními předpisy,
b) prostředky vyplývající z uplatňování právních předpisů platných v době, kdy byl přijímán předchozí rozpočet.
Komise pečlivě odhadne finanční důsledky povinností Společenství vyplývajících z těchto předpisů. Podle potřeby aktualizuje své odhady v průběhu rozpočtového procesu. Poskytne rozpočtovému orgánu všechna potřebná odůvodnění, která si vyžádá.
Pokud to Komise považuje za nutné, může předložit oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na změnu ad hoc, aby aktualizovala údaje, na nichž je založen odhad zemědělských výdajů v předběžném návrhu rozpočtu, nebo aby na základě nejnovějších dostupných informací o dohodách o rybolovu platných k 1. lednu daného rozpočtového roku opravila částky a jejich rozpis mezi prostředky zapsané do provozních položek pro mezinárodní dohody o rybolovu a mezi prostředky zapsané do rezervy.
Tento návrh na změnu musí být zaslán rozpočtovému orgánu do konce října.
Je-li předložen Radě později než jeden měsíc před prvním čtením v Evropském parlamentu, bere Rada zpravidla tento návrh na změnu ad hoc v úvahu při svém druhém čtení návrhu rozpočtu.
Před druhým čtením rozpočtu v Radě se proto obě složky rozpočtového orgánu snaží splnit podmínky nezbytné k tomu, aby byl návrh na změnu přijat v jediném čtení každým z dotčených orgánů.
Část C.
1. Všechny výdaje jsou předmětem dohodovacího postupu.
2. Cílem dohodovacího postupu je
a) pokračovat v diskusi o obecném vývoji výdajů, a v tomto rámci o základních rysech rozpočtu pro následující rozpočtový rok s ohledem na předběžný návrh rozpočtu Komise,
b) zajistit dohodu mezi oběma složkami rozpočtového orgánu
– o prostředcích uvedených v části B písm. a) a b), včetně těch, které jsou navrhovány v ad hoc návrhu na změnu zmíněném v části B,
– o částkách, které mají být zapsány do rozpočtu jako nepovinné výdaje v souladu s bodem 40 této dohody, a
– zejména o záležitostech, u kterých se na tento postup v této dohodě odkazuje.
3. Postup začíná třístranným zasedáním, které se svolá včas, tak aby orgány mohly nalézt dohodu nejpozději ke dni stanovenému Radou pro sestavení návrhu rozpočtu.
Výsledky těchto třístranných rozhovorů jsou předmětem dohodovacího postupu mezi Radou a delegací Evropského parlamentu za účasti Komise.
Nerozhodne-li se během třístranných rozhovorů jinak, uskuteční se dohodovací jednání na tradičním setkání stejných účastníků v den stanovený Radou pro sestavení návrhu rozpočtu.
4. Před prvním čtením v Evropském parlamentu lze na písemný návrh Komise nebo na písemnou žádost předsedy rozpočtového výboru Evropského parlamentu nebo předsedajícího Rady ve složení pro rozpočet uspořádat nové třístranné zasedání. O uspořádání třístranného zasedání rozhodnou orgány po přijetí návrhu rozpočtu Rady a před hlasováním o změnách při prvním čtení v rozpočtovém výboru Evropského parlamentu.
5. Orgány pokračují v dohodovacím postupu po prvním čtení rozpočtu v obou složkách rozpočtového orgánu, aby dosáhly dohody o povinných a nepovinných výdajích, a zejména aby diskutovaly o návrhu na změnu ad hoc zmíněném v části B.
Za tímto účelem se po prvním čtení v Evropském parlamentu uspořádá třístranné zasedání.
Výsledky třístranných rozhovorů jsou předmětem diskuse na druhém dohodovacím jednání, které se koná v den druhého čtení Rady.
V případě nutnosti pokračují orgány v diskusích o nepovinných výdajích po druhém čtení v Radě.
6. Na těchto třístranných zasedáních vedou delegace orgánů předsedající Rady ve složení pro rozpočet, předseda rozpočtového výboru Evropského parlamentu a člen Komise odpovědný za rozpočet.
7. Každá složka rozpočtového orgánu přijme veškerá nezbytná opatření, aby zajistila, že jsou výsledky dosažené v rámci dohodovacího postupu respektovány během celého rozpočtového procesu.
Část D.
Aby Komise mohla včas posoudit proveditelnost změn zamýšlených rozpočtovým orgánem, kterými se zavádí nové přípravné akce nebo pilotní projekty nebo se prodlužují probíhající akce nebo projekty, uvědomí obě složky rozpočtového orgánu Komisi do poloviny června o svých záměrech v tomto ohledu tak, aby k prvnímu projednání mohlo dojít už na dohodovacím jednání při prvním čtení v Radě. Další kroky dohodovacího postupu stanovené v části C a ustanovení o proveditelnosti obsažená v bodě 36 této dohody se rovněž použijí.
Orgány navíc souhlasí s omezením celkové částky prostředků vyhrazených na pilotní režimy na 40 milionů EUR v každém rozpočtovém roce. Souhlasí také s omezením celkové částky vyhrazené pro prostředky určené na nové přípravné akce na 50 milionů EUR v každém rozpočtovém roce a na 100 milionů EUR celkem v případě prostředků, které jsou v současné době předmětem závazků na přípravné akce.
PŘÍLOHA III
KLASIFIKACE VÝDAJŮ
OKRUH 1
Udržitelný růst
1A
Konkurenceschopnost pro hospodářský růst a zaměstnanosti
Nepovinné výdaje (NV)
1B
Soudržnost pro hospodářský růst a zaměstnanost
NV
OKRUH 2
Ochrana přírodních zdrojů a hospodaření s nimi
NV
S výjimkou:
Výdaje společné zemědělské politiky, které se týkají tržních opatření a přímých podpor včetně tržních opatření v oblasti rybolovu a dohod o rybolovu uzavřených se třetími stranami
Povinné výdaje (PV)
OKRUH 3
Občanství, svoboda, bezpečnost a právo
NV
3A
Svoboda, bezpečnost a právo
NV
3B
Občanství
NV
OKRUH 4
EU jako globální hráč
NV
S výjimkou:
Výdajů vyplývajících z mezinárodních smluv, které EU uzavřela se třetími stranami
PV
Příspěvků mezinárodním organizacím nebo orgánům
PV
Příspěvků do fondu úvěrových záruk
PV
OKRUH 5
Správní náklady
NV
S výjimkou:
Důchodů a odchodného
PV
Náhrad a různých příspěvků v souvislosti se skončením služebního poměru
PV
Soudních výloh
PV
Náhrady škody
PV
OKRUH 6
Vyrovnávací platby
PV
PŘÍLOHA IV
FINANCOVÁNÍ VÝDAJŮ VYPLÝVAJÍCÍCH Z DOHOD O RYBOLOVU
Část A.
Výdaje týkající se dohod o rybolovu jsou financovány ze dvou položek pro oblast rybolovu (podle nomenklatury rozpočtu založené na činnostech):
a) mezinárodní dohody o rybolovu (11 03 01),
b) příspěvky mezinárodním organizacím (11 03 02).
Všechny částky týkající se dohod a protokolů, které jsou v platnosti k 1. lednu daného rozpočtového roku, se zapisují do okruhu 11 03 01. Částky týkající se všech nových nebo obnovitelných dohod, které vstupují v platnost po 1. lednu daného rozpočtového roku, budou přiřazeny do okruhu 40 02 41 02 – Rezervy/Rozlišené prostředky (povinné výdaje).
Část B.
Na návrh Komise v dohodovacím postupu stanoveném v části C přílohy II se Evropský parlament a Rada budou snažit dohodnout na částce, která má být zapsána do rozpočtových okruhů a do rezervy.
Část C.
Komise se zavazuje, že bude Evropský parlament pravidelně informovat o přípravě a průběhu jednání, včetně dopadu na rozpočet.
V průběhu legislativního procesu týkajícího se dohod o rybolovu se orgány zavazují, že vyvinou veškeré úsilí k tomu, aby všechny postupy byly provedeny co nejrychleji.
Jestliže se ukáže, že jsou prostředky přidělené pro dohody o rybolovu (včetně rezervy) nedostatečné, poskytne Komise rozpočtovému orgánu informace potřebné k výměně názorů formou třístranných rozhovorů, případně zjednodušených, o příčinách této situace a o opatřeních, která mohou být přijata zavedenými postupy. V případě potřeby Komise navrhne vhodná opatření.
Komise předkládá čtvrtletně rozpočtovému orgánu podrobné informace o provádění platných dohod a předběžné finanční odhady pro zbývající část rozpočtového roku.
PROHLÁŠENÍ
1. Prohlášení Komise k vyhodnocení fungování interinstitucionální dohody
K bodu 7 interinstitucionální dohody vypracuje Komise zprávu o fungování interinstitucionální dohody do konce roku 2009 a v případě potřeby předloží příslušné návrhy.
2. Prohlášení k bodu 27 interinstitucionální dohody
V rámci ročního rozpočtového procesu informuje Komise rozpočtový orgán o výši částky dostupné pro nástroj pružnosti uvedený v bodě 27 interinstitucionální dohody.
S každým rozhodnutím o mobilizaci nástroje pružnosti převyšujícím částku 200 milionů EUR je spojeno s rozhodnutí o přenosu.
3. Prohlášení o přezkumu finančního rámce
1. V souladu se závěry ze zasedání Evropské rady byla Komise vyzvána k provedení komplexního hloubkového přezkumu zaměřeného na všechny aspekty výdajů EU, včetně společné zemědělské politiky, a zdrojů, včetně úlevy pro Spojené království, a k následnému podání zprávy v letech 2008/2009. Tento přezkum bude vycházet z posouzení fungování interinstitucionální dohody. Evropský parlament se bude na přezkumu podílet ve všech jeho etapách na základě těchto ustanovení:
– během etapy šetření po předložení přezkumu Komisí se zajistí, aby s Evropským parlamentem probíhala náležitá diskuse na základě obvyklého politického dialogu mezi orgány a aby se řádně zohlednila stanoviska Evropského parlamentu;
– v souladu se závěry z prosince roku 2005 „smí Evropská rada rozhodovat o všech otázkách dotčených přezkumem“. Evropský parlament bude plně zapojen do všech formálních následujících kroků v souladu s příslušnými postupy a v souladu s jeho zavedenými právy.
2. Komise se zavazuje, že jakožto subjekt účastnící se procesu konzultace a reflexe vedoucího k přezkumu vyvolá důkladnou výměnu názorů, kterou povede s Evropským parlamentem při rozboru situace. Komise zároveň bere na vědomí záměr Evropského parlamentu uspořádat konferenci zástupců Evropského parlamentu a parlamentů členských států s cílem přezkoumat systém vlastních zdrojů. Komise zváží výsledky takové konference jako příspěvek k uvedenému konzultačnímu procesu. Rozumí se, že návrhy Komise budou předkládány zcela v rámci její vlastní odpovědnosti.
4. Prohlášení k demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí
Evropský parlament, Rada a Komise uznávají, že je nutné racionalizovat různé nástroje pro vnější akce. Zároveň se shodují v otázce, že tato racionalizace nástrojů provedená posílením provázanosti akcí Evropské unie a jejich schopnosti reagovat by neměla ovlivnit pravomoc ani legislativního orgánu – především v jeho politické moci rozhodovat o strategických otázkách – ani rozpočtového orgánu. Znění příslušných právních předpisů by mělo odrážet uvedené zásady a případně zahrnovat obsah politiky a orientační rozdělení zdrojů a podle potřeby i doložku o přezkumu, zaměřeném na vyhodnocení provádění právních předpisů, po uplynutí nejvýše tří let.
V souladu se základními právními akty přijatými postupem spolurozhodování Komise systematicky informuje a konzultuje Evropský parlament a Radu a zasílá jim předlohy strategických dokumentů týkajících se země, regionu a tématu.
Jestliže Rada rozhodne o změně statusu potenciálních kandidátských zemí na předvstupní kandidátské země během doby platnosti interinstitucionální dohody, reviduje Komise orientační víceletý rámec podle článku 4 nařízení, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci, aby zohlednila požadavky na výdaje spojené s touto změnou statusu, a výsledky revize sdělí Evropskému parlamentu a Radě.
Komise v předběžném návrhu rozpočtu předloží nomenklaturu, na jejímž základě zajistí výsady rozpočtového orgánu ve vztahu k vnějším akcím.
5. Prohlášení Komise k demokratické kontrole a provázanosti vnějších akcí
Komise se zavazuje, že bude s Evropským parlamentem a Radou pravidelně projednávat obsah předlohy strategických dokumentů týkajících se země, regionu a tématu a řádně zohlední stanovisko Evropského parlamentu při realizaci strategií.
Daný dialog zahrne debatu o přechodném období pro případné kandidáty, kteří chtějí získat předvstupní status, během doby platnosti interinstitucionální dohody.
6. Prohlášení k revizi finančního nařízení
V rámci revize finančního nařízení se orgány zavazují zdokonalit plnění rozpočtu a ve vztahu k občanům zvýšit viditelnost finančních prostředků Společenství a užitek z nich, aniž by byl zpochybněn pokrok dosažený přepracováním finančního nařízení v roce 2002. Orgány budou během závěrečné etapy jednání o revizi finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu usilovat i o vytvoření náležité rovnováhy mezi ochranou finančních zájmů, zásadou přiměřenosti správních výdajů a uživatelsky příznivými postupy.
Revize finančního nařízení bude provedena na základě upraveného návrhu Komise předloženého dohodovacím postupem zavedeným společným prohlášením Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975 v tom duchu, který umožnil dosažení dohody v roce 2002. Orgány také usilují o úzkou a konstruktivní spolupráci mezi sebou při rychlém přijímání prováděcích pravidel, aby se zjednodušily postupy pro čerpání finančních prostředků za současného zabezpečení vysokého stupně ochrany finančních zájmů Společenství.
Evropský parlament a Rada jsou pevně odhodlány uzavřít jednání o finančním nařízení tak, aby mohlo pokud možno vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2007.
7. Prohlášení Komise k revizi finančního nařízení
Při revidování finančního nařízení se Komise zavazuje, že
- bude informovat Evropský parlament a Radu formou návrhu právního aktu, který považuje za nezbytný k tomu, aby se upustilo od ustanovení finančního nařízení, a své kroky zdůvodní,
- zajistí, aby se u významných legislativních návrhů a jejich podstatných změn provádělo pravidelně posouzení dopadu na právní předpisy a přitom se brala v úvahu zásada subsidiarity a proporcionality.
8. Prohlášení k novým finančních nástrojům
Evropský parlament a Rada vyzývají Komisi a Evropskou investiční banku (EIB), aby ve svých oblastech pravomoci předložily návrhy
Ø v souladu se závěry ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 na zvýšení kapacity EIB poskytovat úvěry a záruky na výzkum a vývoj až do výše 10 miliard EUR v období 2007 – 2013 za přispění EIB až do výše 1 miliardy EUR z rezerv na financování při sdílení rizika.
Ø na posílení nástrojů ve prospěch transevropských sítí a malých a středních podniků přibližně do výše úhrnné částky úvěrů 20 mld. EUR a záruk 30 miliard EUR za přispění EIB až do výše 0,5 miliardy EUR z rezerv pro transevropské sítě a do výše 1 miliardy EUR z rezerv na podporu konkurenceschopnosti a inovace.
9. Prohlášení Evropského parlamentu k dobrovolném modulaci
Evropský parlament bere na vědomí závěry Evropské rady z prosince roku 2005 týkající se dobrovolné modulace výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb společné zemědělské politiky na rozvoj venkova do výše 20 % a snížení výdajů souvisejících s trhem. Po vymezení podrobností těchto modulací v příslušných právních aktech Komisí bude Evropský parlament posuzovat proveditelnost daných ustanovení ve vztahu k zásadám EU, jako například pravidlům hospodářské soutěže a k dalším pravidlům. Evropský parlament si v současné době vyhrazuje právo zaujmout k výsledku procesu své stanovisko. Evropský parlament je toho názoru, že je vhodné posuzovat spolufinancování zemědělství v rámci přezkumu v letech 2008–2009.
10. Prohlášení Komise k dobrovolné modulaci
Komise bere na vědomí bod 62 závěrů ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 opravňující členské státy k převedení dodatečných částek pro výdaje související s trhem a přímé platby společné zemědělské politiky na rozvoj venkova až do maximální výše 20 % z částek, jež jim vzniknou v důsledků výdajů souvisejících s trhem a s přímými platbami.
Při vymezování podrobností této modulace v příslušných právních aktech bude Komise usilovat o umožnění dobrovolné modulace a zároveň se bude snažit zajistit, aby se do daného mechanismu promítla pokud možno nejpřesněji základní pravidla upravující politiku rozvoje venkova.
11. Prohlášení Evropského parlamentu k síti Natura 2000
Evropský parlament vyjadřuje obavy ze závěrů ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 týkající se snížení výdajů souvisejících s trhem a přímých plateb společné zemědělské politiky a jeho dopadu na spolufinancování sítě Natura 2000 Společenstvím. Vyzývá Komisi, aby posoudila důsledky předmětných ustanovení před předložením nových návrhů. Evropský parlament považuje za žádoucí, aby byla dána přednost začlenění sítě Natura 2000 do strukturálních fondů a Fondu pro rozvoj venkova. Jakožto subjekt, který je součástí zákonodárné moci, si v současné době vyhrazuje právo zaujmout k výsledku procesu své stanovisko.
12. Prohlášení Evropského parlamentu k soukromému spolufinancování a k DPH ve vztahu k soudržnosti hospodářského růstu a zaměstnanosti
Evropský parlament bere na vědomí závěry ze zasedání Evropské rady v prosinci roku 2005 týkající se přechodného používání pravidla automatického zrušení závazku v roce n + 3. Evropský parlament vyzývá Komisi, aby při stanovení podrobností pro uplatňování tohoto pravidla v příslušných právních aktech zajistila společná pravidla platná pro soukromé spolufinancování a DPH ve vztahu k soudržnosti hospodářského růstu a zaměstnanosti.
13. Prohlášení Evropského parlamentu k financování v oblasti svobody, bezpečnosti a práva
Evropský parlament je toho názoru, že při sestavování předběžného návrhu rozpočtu by Komise měla pečlivě odhadnout plánované činnosti v oblasti svobody, bezpečnosti a práva a že financování příslušných činností je třeba projednat v rámci postupů zakotvených v příloze II interinstitucionální dohody.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
24. 4. 2006
Před seznámením s výsledky jednání mezi Parlamentem a Radou o nové interinstitucionální dohodě (IID) a víceletém finančním rámci (VFR) by zpravodaj rád připomněl hlavní kroky postupu, který během posledních dvou let připravoval půdu pro konečnou dohodu.
Nehledě k výsledku jednání je zpravodaj přesvědčen, že metoda práce a politické odhodlání Evropského parlamentu přispěly ke zvýšení jeho důvěryhodnosti a posílily jeho roli v interinstitucionálním kontextu.
· Poprvé přijal EP vyjednávací postoj dříve, než vydala Rada své závěry. Parlament zřídil zvláštní dočasný výbor, v němž měly zastoupení všechny výbory a politické skupiny, a to vyústilo v širokou shodu při hlasování o postoji EP dne 8. června 2005.
· EP vytyčil globální strategii založenou na třech pilířích, tj. že si budou odpovídat politické priority a finanční potřeby, dojde k modernizaci struktury rozpočtu a zkvalitní se plnění rozpočtu EU.
· EP dal nově jmenované Komisi příležitost revidovat její původní návrhy tak, aby odrážely realističtější a aktuálnější politické priority. EP se mnohokrát jasně vyjádřil v tom smyslu, že očekává, že Komise bude hrát svou úlohu „čestného prostředníka“ při jednáních mezi Parlamentem a Radou, a určitě přispěl k nápravě tendence Komise přiklánět se na stranu Rady.
· EP formálně odmítl závěry Rady v jejich současné podobě, protože nezajišťovaly Unii prostředky, které by jí umožnily dostát svým odpovědnostem.
· EP i přes neochotu Rady trval na tom, aby se jednalo o kvalitativních hlediscích a dalším propracovávání struktury rozpočtu, aby tak bylo zabezpečeno zvýšení kvality plnění rozpočtu EU.
· EP se postavil proti přístupu Rady zdůrazňujícímu stropy a procentní podíly a zaměřil se na přístup založený na programech a prosadil přidělení dodatečných prostředků na jeho priority a přímo na programy.
Vzhledem k obtížím, které provázely zasedání Evropské rady v červnu a v prosinci 2005, je výsledek po skončení jednání maximem, kterého bylo možno dosáhnout při snaze dospět k dohodě.
Zpravodaj si je plně vědom toho, že nová IID a finanční rámec nenaplňují beze zbytku všechna očekávání a že v některých oblastech zůstávají nevyřešené nedostatky a slabiny.
Zpravodaj nicméně pokládá za plně odůvodněné dát kladné doporučení pro hlasování o IID a VR, které jsou výsledkem dohody, které dne 4. dubna 2006 dosáhly Parlament, Rada a Komise po intenzivních jednáních, která byla zahájena v lednu a skončila 4. dubna 2006.
Na plenárním zasedání v květnu 2006 bude Evropský parlament hlasovat o obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu (IID), která bude obsahovat příští víceletý rámec na období 2007–2013.
V souladu s jednacím řádem (článek 120) budou přijaty dvě zprávy:
- zpráva Rozpočtového výboru, jejímž předkladatelem je pan Böge, s doporučením týkajícím se rozpočtového obsahu IID
- zpráva Výboru pro ústavní záležitosti, jejímž předkladatelem je pan Sousa Pinto, s doporučením týkajícím se souladu IID se zásadami stanovenými ve Smlouvě o ES.
Proč lze tuto dohodu schválit? 12 důvodů pro „ano“
1. Umožňuje kontinuitu legislativního procesu EU: 90 % programů Společenství končí na konci roku 2006. Je zaručen chod programů, a to i když je výše výdajů daleko nižší, než požadovala Komise, jejíž požadavek měl v zásadě podporu EP. Dohodnutá výše prostředků zaručuje mírné zvyšování výdajů během daného období u všech programů s výjimkou zemědělství, včetně rozvoje venkova a rybolovu.
2. Představuje hmatatelný výsledek rozšíření, protože předkládá první finanční rámec pro 27 členských států na nadcházejících sedm let. Zabezpečuje systematický vývoj výdajů EU ve střednědobém horizontu.
3. Zachovává spravedlivou rovnováhu pravomocí rozdělených mezi orgány a upevňuje zásadu spolurozhodování v rozpočtových otázkách.
4. Poskytuje realistické zdroje, které umožní rozvoj politik EU a stanoví vhodné nástroje k získání dodatečných finančních prostředků, pokud to bude zapotřebí.
5. Zaručuje manévrovací prostor v rámci ročních rozpočtových postupů. To bylo jedním z cílů Parlamentu. Finanční výhled by neměl stanovovat striktní rozpočet na sedm let, nýbrž by měl ponechat možnost každý rok posoudit průběh realizace programů, finanční rezervu k zahájení nových iniciativ, možnost reagovat na nové výzvy, schopnost řešit krizové situace v podobě humanitárních a přírodních katastrof a hospodářských obtíží. Ve všech okruzích existují rozpětí, jejich výše je však obzvláště nízká v okruhu 2 a v okruhu 3b.
6. Zajišťuje přezkum současné IID na základě posouzení, které vypracuje Komise, a plné zapojení Parlamentu do hloubkového přezkumu v polovině období v souladu s jeho zavedenými právy.
7. Přispívá ke splnění požadavků, které EP vznesl ve svém postoji ze dne 8. června 2005 a které se týkaly zkvalitnění plnění rozpočtu (finanční nařízení, vnitřní kontrola, agentury, finanční programování).
8. Zavádí do správy rozpočtu Unie aktivní využívání nových finančních nástrojů prostřednictvím spolufinancování s EIB.
9. Zachovává výsadní pravomoci Parlamentu v rozpočtové a legislativní oblasti a posiluje demokratickou kontrolu u externích programů a SZBP.
10. Zaručuje podporu v případě mimořádných událostí, i když bude financována převážně ze zdrojů mimo finanční rámec (Pomoc při mimořádných událostech pro třetí země, Fond solidarity a Fond pro přizpůsobení se globalizaci v rámci EU). Nedochází k žádné změně v právních předpisech, tyto mimořádné události budou i nadále financovány z rozpočtu EU, jak je tomu nyní.
11. Zaručuje pružnost: znovu zavádí možnost přenášet nevyužité prostředky z předchozích dvou roků (stejným mechanismem jako v současné IID), kterou Komise ve svém návrhu zrušila (namísto toho stanovila vyšší roční částku).
12. Zavádí legislativní pružnost: to je jeden z nejvýznamnějších přínosů nové dohody. EP nyní může hrát svou úlohu orgánu, který stanoví snáze priority mezi různými programy, a Komise by měla být schopna prokázat efektivnost každého programu; částka stanovená v právním aktu již není plně zaručena, ale tento mechanismus prospěje lepšímu sledování programů.
Čeho bylo dosaženo?
Vyjednávací postoj Evropského parlamentu ze dne 8. června 2005 obsahoval kvalitativní a kvantitativní hlediska směřující mj. k posílení výsadních pravomocí Parlamentu v příští generaci politik.
Pokud jde o kvantitativní hlediska, konečný výsledek zůstává daleko za červnovým usnesením, které, jak by zpravodaj rád připomněl, bylo vyjednávacím postojem a je i nadále cílem. Zpravodaj si je vědom toho, že snížení, která provedla Rada oproti návrhům Komise, byla vyrovnána pouze částečně.
Po skončení jednání se zpravodaj domnívá, že většina kvalitativních hledisek byla v nové IID uplatněna, a otevírá se tak skutečná příležitost zkvalitnit vynakládání finančních prostředků EU a dosáhnout nepřímých pozitivních účinků a kvantitativních výsledků. Je si rovněž vědom toho, že ve formulacích dohody přetrvávají některé slabiny a nedostatky, je však přesvědčen, že nová IID je lepší než ta současná, aniž bychom přišli o dosavadní „výdobytky“.
Stojí za to připomenout, že již v červnu 2005 se EP vyjádřil o návrhu Komise jako o nerealistickém. V návrhu proto bylo provedeno snížení. Na druhé straně se návrh Komise stal výchozím podkladem pro interinstitucionální diskusi.
Bylo však jasné, že po rozhodnutí Evropské rady je manévrovací prostor velmi omezený. Výsledek jednání je nicméně pro Parlament úspěchem.
Kvantitativní hlediska
Celková částka
Po dohodě ze 4. dubna tohoto roku se celková částka finančního rámce zvýší z 862 miliard EUR na 864,3 miliardy EUR a čisté zvýšení celkového stropu činí 4 miliardy EUR.
Politiky/činnosti, které mohou být financovány z rozpočtu EU v období 2007–2013 podle nové IID
v rámci
finančního výhledu
mimo
finanční výhled
v rámci
finančního výhledu
mimo
finanční výhled
před trialogem
po trialogu
nejvýše
všechny politiky 860,0
mimořádná pomoc 1,5
důchody 0,5
Fond solidarity 6,0
globalizace 3,5
pružnost 1,4
nejvýše
všechny politiky 864,0
mimořádná pomoc 0,0
důchody 0,0
Fond solidarity 6,0
globalizace 3,5
pružnost 1,4
mimořádná pomoc 1,5
důchody 0,5
celkem 862
celkem 10,9
celkem 864
celkem 12,9
maximální celková výše rozpočtu EU
872,9
maximální celková výše rozpočtu EU
876,9
ROZDÍL
4
Částky mimo VFR budou financovány z dodatečných prostředků.
Jak uvádí tabulka, tohoto výsledku bylo dosaženo dvěma operacemi:
· Rezerva na pomoc při mimořádných událostech (1,5 miliardy EUR) v okruhu 4 byla přesunuta mimo finanční rámec. Stejně jako v případě Fondu solidarity se přesunutím Rezervy na pomoc při mimořádných událostech mimo finanční rámec nesníží její financování a funkčnost. Jakmile vznikne potřeba, navrhne Komise vhodný rozpočtový nástroj (přesun prostředků nebo dodatečné prostředky) a po rozhodnutí rozpočtového orgánu budou tyto finanční prostředky poskytnuty členským státům. Tyto částky budou nad úrovní stropů dohodnutých ve finančním výhledu.
Tyto dva nástroje – Fond solidarity (v rámci EU) a Rezerva na pomoc při mimořádných událostech (pro země mimo EU) – jsou totiž zapsány do rozpočtu s p.m. , ale jsou mimo finanční rámec, aniž by byla snížena funkčnost těchto nástrojů. Využívání prostředků z těchto fondů bude financováno z dodatečných finančních prostředků poskytnutých členskými státy.
Zpravodaj by rád připomněl, že to je v souladu s vyjednávacím postojem EP, ve kterém byly tyto fondy mimo FV, aby bylo více prostoru pro činnosti v rámci programů.
· Pokud jde o správní výdaje, byl strop okruhu 5 snížen o 500 milionů EUR, ale důchody, které platí zaměstnanci, budou přiděleny přímo na správní výdaje – až do úplného vyrovnání ubraných 500 milionů EUR. .
Zpravodaj by rád připomněl, že „poznámkové“ řešení s důchody bylo použito již v roce 1999 pro současný finanční výhled. Kromě toho zdůrazňuje, že výsledek jednání v podobě zachování samostatného okruhu pro správní výdaje všech orgánů a institucí (včetně Komise) je v souladu s vyjednávacím postojem EP. Celkové snížení, které provedla Rada v okruhu 5, se bude týkat všech orgánů a institucí, zatímco Parlament ve svém červnovém rozhodnutí snížil správní výdaje Komise o 10 %.
Nástroje financované mimo finanční výhled
· Rezerva na pomoc při mimořádných událostech: roční částka je stanovena na 221 milionů EUR (v běžných cenách), tj. 1,4 miliardy EUR za celé období.
· Fond solidarity EU: roční částka je stanovena na 1 miliardu EUR (v běžných cenách), tj. až 7 miliard EUR za celé období.
· Nástroj pružnosti: zůstává na současné výši 200 milionů EUR ročně (v běžných cenách), tj. 1,4 miliardy EUR za celé období, s možností přenést nevyužité prostředky během dvou roků (tj. nebude-li nástroj pružnosti využit po dva roky, bude jeho výše činit 600 mil. EUR).
· Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci: Roční částka nesmí překročit 500 milionů EUR (v běžných cenách), tj. 3,5 miliardy EUR za celé období. Vytvoření tohoto fondu bylo navrženo v závěrech prosincového zasedání Rady s cílem poskytnout dodatečnou podporu pracovníkům, kteří trpí důsledky globalizace. Bude financován z existujících rozpětí a/nebo zrušených prostředků z předchozích dvou roků, s výjimkou prostředků z okruhu 1B.
Zpravodaj by rád připomněl, že všechny výše uvedené nástroje byly ve vyjednávacím postoji rovněž ponechány mimo finanční rámec.
Specifický mechanismus pro agentury a Evropské školy
Tento mechanismus je také novinkou, kterou přináší příští IID a která má přímá dopad na stropy. Parlament ve svém vyjednávacím postoji požadoval závazný strop pro agentury, aby byly zachovány operační programy v rámci oblastí politik. I přes značnou neochotu Rady byl vytvořen nový postup pro nové agentury (bod D části III). Tento postup stanoví, že před zřízením nové agentury provede Komise posouzení, v němž vyhodnotí, jak lze tuto agenturu financovat. Pro umožnění tohoto financování bude nutná specifická dohoda rozpočtového orgánu. Tento postup zabrání tomu, aby byly agentury financovány prostřednictvím změn ve financování programů nebo využitím rozpětí. Podobný postup se vztahuje na zřizování nových Evropských škol v okruhu 5.
Jinými slovy to znamená, že pro nové agentury (nebo nové Evropské školy) je zapotřebí specifického rozhodnutí o financování a nebude se na ně automaticky vztahovat FV.
Pilotní projekty a přípravné akce
Roční strop pro pilotní projekty se zvyšuje ze 32 milionů EUR na 40 milionů EUR. Roční strop pro přípravné akce se zvyšuje ze 75 milionů EUR na 100 milionů EUR, z toho je 50 milionů na nové akce.
Spolufinancování s Evropskou investiční bankou (EIB)
Mechanismus, který se zavádí (bod 49 a prohlášení), lze popsat takto:
Podle zásady spolufinancování budou rozpočet EU a EIB investovat finanční prostředky do téže činnosti.
Na základě výsledku trialogu investuje EIB dodatečný podíl v rámci režimu spolufinancování, 1 miliardu EUR na výzkum (7. rámcový program), 1 miliardu na konkurenceschopnost a inovace (rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci – CIP) a 0,5 miliardy na projekty TEN-T. Akcionáři musí potvrdit rozhodnutí (jeho návrh předloží správní rada Radě guvernérů složené z ministrů financí) přidělit na tyto programy stejnou částku z rezerv banky.
Rozpočet EU přispěje stejnou částkou, jak je stanoveno v programech.
Pákový efekt, který má být podle očekávání důsledkem tohoto spolufinancování na konci daného období, se odhaduje v průměru na 5násobek u výzkumu, 20násobek u projektů TEN-T a 15násobek u finančních nástrojů CIP a zajistí v jednotlivých případech částky pro financování v přibližné výši 10 miliard EUR u výzkumu, 20 miliard u projektů TEN-T a 30 miliard pro MSP. Tyto částky jsou cíli, jichž chceme dosáhnout, a nikoli financováním, které bude poskytnuto.
Kvalitativní hlediska
Název a oblast působnosti příští IID byly změněny tak, aby odrážely zohlednění požadavků EP na kvalitativní reformy. Zpravodaj zdůrazňuje, že k překonání přístupu Rady bylo třeba velké urputnosti. Nakonec Rada souhlasila s rozšířením oblasti působnosti IID a se změnou názvu, který nyní zní „interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení“.
Nová IID je v této oblasti významným pokrokem.
Přezkum
Závěry ze zasedání Evropské rady v prosinci 2005 předpokládají hloubkový přezkum zdrojů a výdajů EU před koncem roku 2009. V červnu 2009 bude nově zvolen Parlament a týž rok se ujme úřadu nová Komise.
Červnové usnesení připomíná, že z demokratických důvodů by měl mít nově zvolený Parlament a nově jmenovaná Komise příležitost vyjádřit se k politickým prioritám pro druhou polovinu daného období. Proto požadovala delegace EP, aby měl Parlament právo účastnit se přezkumu.
I přes tuhý odpor Rady je výsledkem jednání:
· závazek Komise, že předloží zprávu o fungování této IID, kdykoli to bude považovat za nutné, a v každém případě do konce roku 2009 (bod 7 a prohlášení);
· ujištění, že nově zvolený Parlament bude plně zapojen do hloubkového přezkumu v souladu s jeho zavedenými právy.
Společně poskytnou tyto dvě skutečnosti EP možnost zapojit se do přezkumu. To představuje skutečný pokrok z hlediska výsadních pravomocí Parlamentu v rozhodovacím procesu týkajícím se víceletého finančního rámce.
SZBP
Větší účast Parlamentu prostřednictvím strukturovaného politického dialogu s Radou a finanční kontroly akcí a výdajů v rámci SZBP (články 42 a 43). Znění těchto článků shrnují pokrok dosažený v posledních letech a vytvářejí rámec se specifickým postupem v průběhu roku a navíc zajišťují podávání zpráv o budoucích krocích, jak požadoval Parlament.
Tyto schůzky budou společně plánovány na základě dohody mezi výbory AFET/BUDG a předsednictvími, a to případně na celý rok. Tento postup zvyšuje politické zapojení Parlamentu do SZBP a finanční kontrolu nad ní.
Svoboda, bezpečnost a právo
Stojí za zmínku, že EP by býval raději viděl u třetího pilíře – spravedlnost a vnitřní věci – obdobný postup jako u SZBP, jenže Rada nebyla přístupná návrhu zavést podrobný postup pro tuto politiku. Zároveň však Rada a Komise souhlasí s jednostranným prohlášením EP, že by se mělo o tomto specifickém tématu diskutovat na každém trialogu plánovaném v rámci pravidelné rozpočtové spolupráce (4krát ročně). Bude úkolem výborů LIBE a BUDG, aby společně zajistily vytvoření takového postupu.
Vnější vztahy
Pokrok v této oblasti je zvláště významný pro institucionální úlohu EP a pro demokratickou kontrolu. Je nutné jasně říci, že prohlášení je třeba uvést konkrétním způsobem do praxe v legislativních postupech a při dialogu, na kterém se dohodly Komise a Parlament, a tím by se mělo zkvalitnit plnění rozpočtu.
Institucionální novinkou, kterou vnášejí do IID tato dvě prohlášení, je to, že
· se Komise zavazuje uvádět v nařízeních obsah politiky a provádět přezkum nejpozději po 3 letech.
· s Parlamentem budou konzultovány návrhy dokumentů o strategii a Komise se zavazuje přihlížet ke stanovisku EP v průběhu plnění rozpočtu.
Zpravodaj je přesvědčen, že bylo dosaženo skutečného institucionálního pokroku v zájmu lepší demokratické kontroly plnění rozpočtu.
Bude na výborech zapojených do legislativního procesu, aby sledovaly dodržování těchto závazků, ale rozpočtový proces poskytne EP konkrétní nástroje pro posouzení, zda jsou dodržovány.
Certifikace (vnitřní kontrola)
Znění bodu 44 (v části III) – i když zdaleka neodpovídá tomu, co Evropský parlament požadoval ve svém usnesení o udělení absolutoria za rok 2003 (pan Wynn) a v usnesení o udělení absolutoria za rok 2004 (pan Mulder) – je nicméně rozhodujícím krokem vpřed ve snaze zajistit řádné finanční řízení finančních prostředků EU.
Je dobře známo, že přibližně 80 % rozpočtu plní členské státy. Nyní je to poprvé, kdy máme v interinstitucionální dohodě text, který umožní položit důraz na odpovědnost členských států.
Vzhledem k odporu mnoha členských států proti zařazení tohoto textu do interinstitucionální dohody je zpravodaj přesvědčen, že výsledek je uspokojivý. Je však velmi důležité pokračovat v diskusi o této záležitosti.
Finanční nařízení
Rada a Komise na žádost Parlamentu souhlasily s tím, že v IID bude uveden odkaz na zásady, kterými by se mělo řídit plnění rozpočtu: zásady, které by měly zjednodušit přístup potenciálních příjemců k finančním prostředkům EU a respektovat přiměřenost administrativních nákladů. Nová IID rovněž stanoví, že na základě dohodovacího postupu bude přijato finanční nařízení, jak jej předpokládá společné prohlášení z března 1975, v tom duchu, který umožnil dohodu v roce 2002.
Zpravodaj se domnívá, že na základě bodu 45 a společného prohlášení bude mít EP možnost zlepšit a zjednodušit plnění rozpočtu.
Finanční programování
Společné prohlášení z července 2000 je nyní součástí IID (část III). Předpokládá pravidelnou inventuru při každém trialogu (tj. 4krát ročně). To umožní Rozpočtovému výboru sledovat s větší přesností dopad platných právních předpisů, projednávaných právních předpisů a plánovaných předpisů na různé okruhy. Umožní to rovněž vyvinout užitečné nástroje k posouzení souladu celkových finančních přídělů se stropy příštího finančního rámce s cílem zachovat politické priority EP.
Poučení z minula a cíle pro budoucnost
Jako při každém jednání, i zde zbývají nedořešené otázky. Proto v některých oblastech, na nichž EP velmi záleží, byla přijata jednostranná prohlášení a ta budou plně součástí IID.
Níže jsou uvedeny některé z nich:
· Dobrovolné odlišení (bod 62 prosincových závěrů) až do výše 20 % prvního pilíře SZP ve prospěch rozvoje venkova, což je v rozporu s některými základními zásadami a politikami Unie a se zásadní reformou SZP z roku 2003.
K IID budou připojena dvě prohlášení: jedno jednostranné prohlášení, v němž se Komise zavazuje, že zajistí, aby se nadále držela co nejtěsněji současných pravidel, a jedno prohlášení Evropského parlamentu, který si vyhrazuje právo na svůj postoj na legislativní úrovni a v rámci přezkumu.
· Natura 2000, jejíž cíle jsou ohroženy snížením částek pro rozvoj venkova. Jednostranné prohlášení Parlamentu si také vyhrazuje právo na postoj EP na legislativní úrovni s cílem nahradit škody, které snížení prostředků způsobí.
· Soukromé spolufinancování a DPH: Jednostranné prohlášení Parlamentu, které bude připojeno k IID, má za cíl kompenzovat dopad závěrů prosincového zasedání Evropské rady (body 57 a 58). Zpravodaj se chce držet červnového usnesení vyjádřením mínění, že ustanovení, která se týkají např. způsobilosti DPH, spolufinancování nebo pravidla N+3, by měla zůstat přechodná.
U těch hledisek, u nichž nebylo nalezeno řešení, stejně jako v případě nedostatku prostředků, který přetrvává u mnoha politik, se zpravodaj domnívá, že by bylo možno dosáhnout zlepšení v rámci legislativních postupů, které budou dokončeny v průběhu roku 2006 (ve většině z nich se jedná o spolurozhodování).
Rozpočtový proces pro rok 2007 může rovněž nabídnout možnosti pro úpravy nebo doladění a konečně posouzení fungování IID v rámci přezkumu v roce 2009 bude pro Parlament vhodnou příležitostí pro navržení změn.
Konečný výsledek zaostává za postojem EP z června, i když převážně v kvantitativních hlediscích. Nenapravuje v plném rozsahu „škodlivé dopady“ snížení, která provedla Evropská rada v prosinci 2005. Nepřináší žádná jednoznačná řešení v případě některých požadavků, které vznesly jednotlivé specializované výbory na různých schůzích zpravodajů.
Zpravodaj se však domnívá, že celkový výsledek jednání je z kvalitativního i kvantitativního hlediska úspěchem. O další zlepšení je nutno usilovat v rámci přezkumu v roce 2009.
PRACOVNÍ DOKUMENT č . 1 o interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu
17. 11. 2005
I. Vztah mezi rozpočtem a právními předpisy
Kontext
1. Smlouva sama obsahuje konfliktní body, které stavěly do protikladu Evropský parlament a Radu v letech 1975-1982, kdy legislativní pravomoci náležely výhradně Radě, zatímco rozpočtové pravomoci byly sdíleny Radou a Parlamentem.
2. Dokud Rada, jako jediný zákonodárný orgán, uplatňovala rozpočtové pravomoci sama (do roku 1975), byly dvě pravomoci „soustředěny“ v jednom orgánu, což zabraňovalo výrazným konfliktům. Když Parlament získal větší rozpočtové pravomoci, zavedl zásadu, že rozpočet by měl sám o sobě představovat dostatečný základ pro vynakládání prostředků, které jsou v něm zapsány. Na základě Smlouvy z roku 1975 začal vytvářet nové rozpočtové položky, ze kterých v mnoha případech v následujících ročních rozpočtech vznikly důležité akce.
3. V průběhu 80. let Rada zavedla postup, v rámci kterého zaváděla do přijatých legislativních aktů maximální částky pro odpovídající výdaje
Jednotný Evropský akt (1986) prosadil první evropské politiky, které vedly ke znásobení víceletých programů v oblasti výzkumu. První rámcový program je zmíněn v článku 166 jednotného evropského aktu (1986) a vzdělávání (program COMETT 1987-1989) . Parlament se ohrazoval, že tento postup napomáhá omezení jeho rozpočtové pravomoci v oblasti nepovinných výdajů, které mu byly svěřeny Smlouvou. Cílem společného prohlášení ze dne 30. června 1982 bylo nalézt kompromis, aby byly překonány tyto střety:
- „Pro zachování důležitosti rozpočtového procesu v plné míře je nezbytné vyhnout se stanovování maximálních částek v rámci nařízení.“
Úř. věst C 194 , 28.7.1982 s. 1-3
- Zároveň musí Parlament, Rada a Komise uznat nezbytnost právního základu pro „důležité akce“.
4. Uplatňování těchto dvou bodů se ukázalo jako nedostatečné.
- „Maximální částky“ byly u víceletých programů nahrazeny „částkami považovanými za nezbytné“ a Rada je systematicky zaváděla u všech víceletých programů jako stropy, přičemž Parlament je považoval za čistě „orientační“ a zvyšoval je nebo snižoval podle svých priorit.
- Pokud jde o hledisko právního základu, definice „důležité akce“ v protikladu ke „specifické akci“ vedla v ročních rozpočtech k nejasnostem.
5. Poté, co byl v květnu 1999 Amsterodamskou smlouvou zaveden postup spolurozhodování a nová rovnováha mezi legislativními pravomocemi Evropského parlamentu a Rady, byl problém „částek považovaných za nezbytné“ formalizován ve společném prohlášení z roku 1995 o začlenění finančních ustanovení do legislativních aktů. V roce 1999 bylo toto prohlášení s několika změnami začleněno do nynější interinstitucionální dohody (IID) ze dne 6. května 1999 (články 33 a 34)
Úř. věst. C172 of 18.6.1999, s 1 .
6. Rozhodnutí Soudního dvora ze dne 12. května 1998
UK/Komise C-106/96 stanovilo u všech rozpočtových položek zapsaných v rozpočtu povinnost právního základu; tento prvek připomíná souvislost mezi rozpočtem a právními předpisy. Ve svých závěrech Soudní dvůr potvrdil nezávislost legislativních a rozpočtových postupů a zároveň posílil vztah mezi nimi, přičemž by ani jeden z nich neměl ovlivňovat ten druhý.
7. Smlouva z Nice, která vstoupila v platnost v únoru 2003, rozšířila platnost spolurozhodování na několik dalších oblastí (svoboda, spravedlnost a bezpečnost a vnější akce). V nadcházejícím období vzniknou dalších programy s víceletými dotacemi.
8. Ústavní smlouva pro Evropu, která měla původně vstoupit v platnost v listopadu 2006, začleňuje finanční výhled do Smlouvy (článek I.55 a III.402), čímž oficiálně stanovila víceletou povahu výdajů EU.
Současný stav
9. V souladu s článkem 26 interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 Komise předložila v únoru 2004 čerstvé návrhy na nový střednědobý finanční výhled, po němž následoval odpovídající legislativní návrh. Je nutné připomenout, že většina víceletých programů Společenství končí na konci roku 2006, což znamená, že 90 % právních předpisů týkajících se finančních záležitostí musí být obnoveno v souvislosti s novým finančním výhledem. Komise již přijala legislativní návrhy a předložila je Evropskému parlamentu a Radě k projednání.
10. Dne 8. června 2005 Evropský parlament přijal vyjednávací postoj, který vychází ze zprávy dočasného výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v období 2007 ─ 2013 (Bögeho zpráva), v níž navrhuje celkovou výši výdajů a stanoví své politické priority. Ve dnech 16. a 17. června 2005 se Evropské radě nepodařilo dosáhnout dohody, pokud jde o společný postoj založený na kompromisu lucemburského předsednictví.
Sektorové výbory začaly studovat legislativní návrhy. Do této chvíle jich bylo přijato 17.
11. S cílem usnadnit konečnou dohodu legislativního orgánu na nových programech a do té doby, než bude dosaženo dohody o finančním výhledu, se na postupu pracuje na úrovni orgánů. Během trialogu, který proběhl 18. října, orgány schválily společné prohlášení „Pokyny pro legislativní návrhy v souvislosti s víceletým finančním rámcem na období 2007-2013“. To umožňuje Evropskému parlamentu a Radě přistoupit k legislativním činnostem, které jsou závislé na dohodě IID na období 2007 – 2013:
Evropský parlament a Rada budou postupovat následovně:
12. Evropský parlament bude pokračovat v projednávání jednotlivých programů a bude usilovat o dokončení prvního čtení;
13. Rada bude usilovat o dosažení částečné politické dohody o návrhu s výjimkou částek uvedených v rozpočtu a článků týkajících se finančních ustanovení;
14. oba orgány zahájí na základě vlastních stanovisek, bude-li to vhodné, předběžnou diskusi o legislativních návrzích s výjimkou článků týkajících se rozpočtu, finančních výkazů a dalších finančních ustanovení s cílem dosáhnout společného porozumění;
15. po dosažení dohody o IID se Evropský parlament a Rada dohodnou na základě návrhů Komise na jednotlivých legislativních návrzích, včetně finančních dotací, o nichž EP a Rada doposud nerozhodly, a přejdou k jejich přijetí.
16. Na svém zasedání dne 27. října se Evropská rada zabývala „pěti návrhy na obnovení jednání“.
Na zasedání Rady pro všeobecné záležitosti konané dne 7. listopadu předsednictví představilo dokument, podle něhož se poslední kompromis předložený lucemburským předsednictvím „ i nadále těší široké podpoře, která by měla v prosinci vést k dosažení shody“, tři záležitosti však bude nutné projednat důkladněji.
- struktura výdajů EU, jmenovitě částky vyčleněné z okruhu 1b a 2, Globalizační fond a okruh 2
- modernizace rozpočtu zejména stanovením časového plánu a rozsahu revize
- vlastní zdroje: návrhy by měly vycházet ze zásady spravedlivého přístupu k členským státům se srovnatelnou úrovní prosperity.
17. Předsednictví předpokládá, že dne 15. listopadu představí nový návrh včetně tabulky s částkami k projednání v Coreperu a 21. listopadu v Radě pro všeobecné záležitosti.
Ve dnech 15. a 16. prosince bude finanční výhled na pořadu jednání Evropské rady, kde o něm může být případně rozhodnuto.
18. Na úrovni Evropského parlamentu Konference předsedů dne 29. září rozhodla, že finanční záležitosti vztahující se k legislativním postupům „by měly vycházet z částek a pokynů stanovených v usnesení Evropského parlamentu o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v období 2007 – 2013 (přijatém dne 8. června 2005) a měly by s ním být v souladu“.
19. Dne 20. září 2005 předseda Komise zaslal předsedovi Evropského parlamentu, úřadujícímu předsedovi Rady a hlavám států dopis, v němž uvedl „několik námětů, jak napomoci zahájení závěrečné fáze jednání“.
II. Právní předpisy při neexistenci finančního výhledu
Zpět ke Smlouvě
20. Rozpočet EU se od roku 1988 vyvíjel jako součást víceletého rámce. Část I interinstitucionální dohody obsahuje tabulku s finančním výhledem, který je ve srovnání se Smlouvou ES (primární právo) nevynutitelným předpisem. Neexistuje-li finanční výhled/interinstitucionální dohoda, uplatňují se při rozpočtovém procesu ustanovení Smlouvy (články 270 – 273).
21. K neexistenci finančního výhledu dojde, nebude-li dosaženo shody v rámci Rady či mezi Evropským parlamentem a Radou. Bez souhlasu Evropského parlamentu nelze sestavit finanční výhled. Zpravodaj by rád zdůraznil, že není možné dosáhnout dohody mezi Evropským parlamentem a Radou o výši prostředků, dokud nebude dosaženo souhlasu o IID.
22. Stávající FV/IID jsou platné do konce roku 2006. Článek 26 interinstitucionální dohody
Do 1. července 2005 Komise předloží návrhy na nový střednědobý finanční výhled. Nedojde-li mezi dvěmi rozpočtovými orgány ke shodě o novém finančním výhledu a nebude-li stávající finanční výhled jednoznačně zamítnut jednou ze smluvních stran této dohody, bude strop stanovený pro poslední rok finančního výhledu upraven v souladu s odstavcem 15 a uplatní se u těchto částek průměrná míra zvýšení zjištěná v průběhu předchozího období, vyjma jakýchkoli úprav provedených v částkách určených pro rozšíření Unie. Poměr zvýšení nicméně nesmí překročit poměr růstu HNP ve Společenství pro daný rok. umožňuje prodloužení stávajícího finančního výhledu (viz níže) za předpokladu, že nedojde k zamítnutí některou ze stran.
Odhad vývoje výdajů v článku 26 interinstitucionální dohody (položky závazků)
EU-HNP v cenách r. 2004
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
% odhad celkového rozpočtu ve vztahu k HNP (s PV)
1.07%
1.05%
1.02%
1.00%
0.98%
0.95%
0.93%
Nepovinné výdaje (NPV)
72 611
72 334
72 075
71 832
71 608
71 400
71 211
23. Podle článku 26
a. využívání automatického mechanismu vedlo v průběhu let ke snížení NPV,
b. struktura stávajícího finančního výhledu není dostatečná k tomu, aby prosadila priority stanovené Komisí a sdílené Parlamentem (tj. Lisabonská strategie),
c. Evropský parlament není schopen využívat prostředky zapsané v okruhu 7 (předvstupní pomoc),
d. základ pro prodloužení – finanční výhled na rok 2006 – vychází z EU o 25 členských státech, zatímco finanční výhled od roku 2007 vychází z EU o 27 státech.
Zpravodaj se domnívá, že tato alternativa není sama o sobě přijatelná, pokud Rada není ochotna předvést otevřený přístup při hledání ad hoc řešení výše zmíněných problémů.
24. Pokud jde o postup stanovený ve Smlouvě (článek 272), nepovinné výdaje (NPV) stanoví:
– Parlament v rámci maximální míry zvýšení (MMZ) nepovinných výdajů
Podle čl 272 odst. 9 Smlouvy o ES vychází MMZ z trendů ve smyslu objemu hrubého národního produktu v rámci Společenství, průměrné odchylky v rozpočtech členských států a trendů životních nákladů předchozího rozpočtového roku. stanovené každoročně Komisí podle makroekonomických údajů.
– Parlament a Rada, které mohou společně stanovit novou MMZ pro financování rozpočtu.
25. Varianty Smlouvy vycházející z odhadu MMZ by byly pro Parlament přijatelnější možností než přísné uplatňování článku 26 interinstitucionální dohody.
Odhad vývoje výdajů v článku 272 Smlouvy o EU (položky závazků)
Vychází z odhadů MMZ vypracovaných Komisí a výdajů na Bulharsko a Rumunsko nad MMZ
v milionech EUR v cenách r. 2004
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
% odhad celkového rozpočtu ve vztahu k HNP (s PV)
1.11%
1.11%
1.10%
1.08%
1.07%
1.06%
1.05%
celkové NPV MMZ + BG/RO
73 732
75 104
76 473
82 797
84 273
85 822
87 399
celkové NPV (platby)
65 145
66 357
67 567
73 236
74 541
75 911
77 306
26. Jak je stanoveno ve finančním nařízení, rozpočet EU může být plněn pouze na základě stávajícího právního základu s několika výjimkami
Pilotní projekty a přípravné akce podle článku 49 finančního nařízení . Zahrne-li legislativní orgán (Rada nebo Rada a EP) určitou částku do právního základu, měl by rozpočtový orgán usilovat o to, aby se neodchýlil od tohoto rozhodnutí, nejsou-li k tomu oprávněné důvody. V praxi má respektování víceletých dotací v ročním rozpočtu jen omezený dopad (pouze poslední rok provádění programu). Ve skutečnosti rozpočtový orgán může v průběhu daného období upravit podíl v rámci dotace podle ročních priorit.
Víceleté programy a roční rozpočty
27. Jak je uvedeno výše, právní předpisy a rozpočet se v posledních 20 letech postupně vyvíjely v rámci odpovídajícího víceletého kontextu.
Zpravodaj již ve svém pracovním dokumentu č. 4 předloženém dočasnému výboru pro politické výzvy a rozpočtové prostředky rozšířené Unie na období 2007 – 2013
PE 349.852 - DT\547939 naznačil dopady na legislativu, nedojde-li k dosažení dohody o finančním výhledu na období 2007-2013 (bod 19): uvedl, že víceletý programový plán sestavený Komisí by byl uskutečnitelný za předpokladu, že navržené částky by byly pevně stanoveny legislativním orgánem a potvrzeny v ročním rozpočtovém procesu.
28. Zpravodaj si je plně vědom výhod, které Parlament získal v průběhu posledních let díky rámci rozpočtové spolupráce stanovenému v interinstitucionální dohodě. Nicméně se zpravodaj domnívá, že nedojde-li do poloviny roku 2006 (ve skutečnosti do dubna 2006, kdy Komise potřebuje připravit předběžný návrh rozpočtu na rok 2007) k dosažení dohody o příštím finančním výhledu, měly by být nalezeny nové způsoby institucionální spolupráce, aby bylo zajištěno fungování EU, respektování právních předpisů a politických priorit Evropského parlamentu.
29. Zpravodaj je toho názoru, že financování víceletých programů není v rozporu s ročními rozpočty za předpokladu, že roční dotace jsou v souladu s maximální mírou navýšení. Tato horní hranice by se mohla použít celkově (zvýšení o 3,6 % ročně) pro všechny programy, nebo by se mohla použít selektivnějším způsobem na základě priorit Parlamentu. V současné době by MMZ mohla být překročena se souhlasem Rady, aby se případně vyšlo vstříc potřebám na konci programovacího období, nebo nepředvídaným potřebám (např. SZBP, tsunami).
30. V každém rozhodnutí o ročním rozpočtu by Parlament mohl zaručit financování víceletých programů v rámci MMZ a určit legislativní programy, nové právní předpisy a nepředvídané události, které mají být financovány prostřednictvím navýšení MMZ. Dohoda o stanovení nové MMZ mezi Parlamentem a Radou je nezbytná pro financování těchto aktivit.
31. V omezené míře se postup v rámci článku 272 příliš neliší od rozpočtového postupu v rámci interinstitucionální dohody. Legislativní orgán může i nadále zahrnovat finanční zásady do víceletých programů za předpokladu, že toto roční navýšení je možné financovat v rámci roční MMZ.
32. Automatické uplatňování MMZ v průběhu 7 let na základě 3,6 ­% zvýšení za rok by v rámci celého období zaručilo zvýšení o 25 %. Jako příklad je možné uvést výzkum, u kterého návrh Komise (a Evropského parlamentu) předpokládá v období 2007-2013 zvýšení o 300 %, zatímco program Progress naroste o 5 %, zapojení občanů o 80 %.
33. V případě, že rozpočtový orgán rozhodne o zvýšení, které by bylo obtížné financovat v rámci MMZ (tj. výzkum + 300 % v návrhu Komise, SZBP), nebo o stanovení cílové výše výdajů (tj. strukturální fondy), měl by se rozpočtový orgán dohodnout na postupu financování těchto akcí pomocí nového MMZ. Tuto možnost je možné omezit na poslední rok (nebo poslední dva roky) uplatňování takového programu.
34. Neměla by se podceňovat skutečnost, že výše MMZ je stanovena každý rok podle rozdílných parametrů, a tudíž se liší.
35. Zpravodaj se domnívá, že dokonce i v rámci postupu v článku 272 Parlament může zajistit financování všech politik (strukturálních fondů, konkurenceschopnosti (Lisabon), občanství, vnějších akcí apod.) v rámci MMZ nebo uzavřením dohody s Radou, kterou se stanoví nové MMZ. Výdaje na programy s pevně stanovenými prostředky by byly neměnné, zatímco výdaje na programy s oreintačními částkami by mohly být zvýšeny nebo sníženy podle politických priorit.
III. Závěry
· Přestože orgány jistě vyvinou maximální úsilí, aby dosáhly dohody o příštím finančním výhledu a interinstitucionální dohody, je nutné počítat s možností neexistence FV/IID a předcházet dopadům této skutečnosti zejména na právní předpisy.
· Ustanovení Smlouvy (článek 272) jsou pro Evropský Parlament přijatelnější než možnost prodloužení finančního výhledu a interinstitucionální dohody (článek 26).
· Roční rozpočty a víceleté programy nejsou v rozporu.
· Dokonce i v rámci ustanovení Smlouvy je možné pro právní předpisy Společenství zajistit progresivní zvýšení vycházející z horní hranice MMZ a existuje zde prostor pro financování právních předpisů EU.
· V případě neexistence FV/IID by Parlament a Rada, ve své dvojí roli legislativního a rozpočtového orgánu, mohly najít ad hoc řešení pro financování některých specifických programů a „vyčlenit prostředky“ pro důležité politiky.
PRACOVNÍ DOKUMENT č. 2 o nových návrzích Komise k finančnímu výhledu na období 2007–2013: první poznámky
18. 11. 2006
Úvod
S ohledem na diskuse na neformální vrcholné schůzce v Hampton Court (27. října) zaslal předseda Barroso předsedovi Borrellovi, panu Blairovi a hlavám vlád a států dne 20. října dopis s „několika návrhy, které mají pomoci v konečné fázi jednání“ o příštím finančním výhledu na období 2007–2013. Skutečnost, že tento dopis byl zaslán panu Borrellovi jako předsedovi Evropského parlamentu, svědčí o uznání úlohy Parlamentu v tomto interinstitucionálním procesu. Předseda Barroso seznámil se svými náměty i Konferenci předsedů Evropského parlamentu, a to na její schůzi dne 20. října.
Neúspěšné úsilí Evropské rady o dosažení dohody je od června zdrojem značného znepokojení Komise. Po hlasování Evropského parlamentu, které proběhlo 8. června, se původní návrhy Komise z února 2004 jeví z hlediska obsahu a časového rozvržení velmi nereálné. V dopise je výslovně zdůrazněno přání Komise dosáhnout dohody za britského předsednictví: možnost, že dohody nebude dosaženo do března/dubna 2006, tedy během rakouského předsednictví, by mohla ohrozit příští generaci programů Společenství (90 % právních předpisů EU s finančními dopady končí platnost na konci roku 2006) a zefektivnit přípravu PNR na rok 2007. Ze stejného důvodu a s cílem v možných případech urychlit legislativní proces požádala Komise o společné prohlášení nazvané „Pokyny k legislativním návrhům souvisejícím s víceletým finančním rámcem na období 2007–2013“.
„Náměty“ Komise jsou zaměřeny na pět oblastí
RAPID MEMO/05/386 ze dne 20. října 2005; http://europa.eu.int/rapid/ :
· Více zdrojů na růst a pracovní příležitosti
· Výzva vyplývající z globalizace: tlumení otřesů
· Konsolidace současných zemědělských reforem
· Modernizace rozpočtu: plán k přehodnocení
· Zvyšování demokratické kontroly a soudržnosti našich vnějších opatření
Návrhy Komise lze vyložit jako realističtější přístup, který mírně upouští od „Prodiho balíčku“. Některá omezující hlediska by bylo možné vyložit jako pozitivní krok směrem k postoji EP při jednáních (Bögeho zpráva), který je zmíněn v druhém odstavci v úvodu.
Zpravodaj nicméně poznamenává, že Komise není ochotna brát v potaz kvalitativní ani kvantitativní požadavky Parlamentu.
Obecná lze poznamenat, že: ačkoliv většina bodů byla již zdůrazněna v usnesení EP, trvání na naprosté nutnosti dosáhnout dohody v prosinci (i za nízkou cenu) je pravděpodobně zveličené. Předseda Borrell a zpravodaj pan Böge se mnohdy vyjádřili v tom smyslu, že
- z hlediska rozpočtu zaručí Smlouva přijímání ročních rozpočtů,
- dosažení dohody v Evropské radě není dostačující k dosažení dohody s Parlamentem,
- bez dohody s EP nebude existovat žádný finanční výhled ani žádná interinstitucionální dohoda a že
- bez dohody na interinstitucionální dohodě se nelze dohodnout na samotných číslech.
Cíl dopisu zlepšit některé prvky doprovázející finanční rámec míří směrem k postoji Parlamentu při jednáních. Zmíněné náměty ovšem neodpovídají požadavkům Parlamentu, včetně požadavků na zvýšení kvality výdajů.
Na své schůzi dne 7. listopadu přezkoumala Rada pro všeobecné záležitosti „náměty“ předsedy Barrosa. Většina delegací na ně obecně pohlížela spíše skepticky. Další schůze se plánuje na 16. listopadu.
I. Více zdrojů na růst a pracovní příležitosti
v tomto dokumentu je zopakováno plné znění pěti „námětů“, které lze najít pod označením RAPID MEMO/05/386 ze dne 20. října 2005; http://europa.eu.int/rapid/
1. Návrh Komise
“ The Union’s core priority is growth and jobs.
Cohesion policy must promote economic modernisation and create growth and jobs. A new approach is needed to the way these policies boost growth.
§ A specific earmarking of funds from cohesion spending would reinforce the drive for growth and jobs. The first step is to identify and ring fence the investment provided under cohesion policy for competitiveness, in particular through research and innovation, human capital, business services, major European infrastructures, improvement of energy efficiency and renewable energies.
§ This contribution should increase in line with the acceleration of the Lisbon strategy. Each Member State should set a target to increase the proportion of cohesion spending devoted directly to competitiveness. This target should be set by Member States above an average minimum of 60% of total cohesion spending.
§ In the run-up to the Spring European Council each year, Member States would report on this spending to the Council and the European Parliament, as an integral part of the reporting mechanisms to comply with the agreed objectives for growth and jobs.
§ A similar mechanism would be established in respect of rural development .
The result of this earmarking would be to increase the share of spending linked to the new Lisbon strategy to at least a third of the EU budget.“
2. Postoj Evropského parlamentu při jednáních
V odstavcích 15, 21 a 52 Bögeho usnesení se uvádí následující:
15. [...] zdůrazňuje význam politiky soudržnosti při plnění lisabonských cílů a při přispívání k překonání rozdílů mezi různými oblastmi Evropské unie; trvá na tom, že všechny prostředky vyčleněné na politiku soudržnosti by měly být investovány za tímto účelem ;
21. domnívá se, že za účelem řešení problémů zaměstnanosti a konkurenceschopnosti ve venkovských oblastech, zejména v nových členských státech, musí restrukturalizaci společné zemědělské politiky (SZP) doprovázet podstatné zvýšení prostředků na rozvoj venkova ; [...] je toho názoru, že návrh Komise na rozpočet nového Fondu na rozvoj venkova je mimořádně omezený a představuje proto naprosté minimum;
52. i nadále jej znepokojuje skutečnost, že předchozí programy pro inovaci a konkurenceschopnost neposkytly nezbytnou návaznost základního a aplikovaného výzkumu na průmyslovou inovaci, a to částečně z toho důvodu, že finanční zdroje byly poněkud omezené; domnívá se, že ke splnění lisabonských cílů je podpora evropské veřejnosti nezbytná; má za to, že by Komise měla navrhnout zjednodušení svých finančních postupů, aby tak usnadnila provádění politiky výzkumu; domnívá se, že finanční nástroje by měly být upřesňujícím a cílenějším způsobem přehodnoceny a že zavedení ambiciózního programu pro konkurenceschopnost a inovaci dotovaného přiměřenými finančními prostředky má zásadní význam pro podporu průmyslové politiky usilující o „prosperitu“, a to zejména pro malé a střední podniky, které by úspěšně těžily z výzkumu prostřednictvím využití v průmyslum, jako je např. přenos technologií z univerzit a výzkumných středisek k využití v průmyslu ; [...]
3. Poznámky zpravodaje
Byl kladen důraz na Lisabonskou strategii a zejména na výzkum, inovaci a infrastruktury. Vyčleněných 60 % celkového objemu prostředků věnovaných na politiku soudržnosti (okruh 1b) bude vyhrazeno na opatření spjatá s konkurenceschopností a především na výzkum, ale také na infrastrukturu, dálnice a letiště. V současnosti je již přibližně 50 % finančních prostředků určeno na strukturální opatření související s konkurenceschopností.
Není jasné, zda se to bude týkat všech nástrojů nové politiky soudržnosti, jako je sbližování, regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost, evropská územní spolupráce a Fond soudržnosti, nebo jen některého z nich.
Tato myšlenka podporuje záměr vyjádřený Evropským parlamentem spočívající ve zvýšení podpory Lisabonské strategii. Zpravodaj podtrhuje nutnost rozšířit nástroje EIB k povzbuzení růstu a konkurenceschopnosti, jak jasně zdůrazňuje postoj EP při jednáních (odst. 50, poslední odrážka). Na tuto myšlenku navíc navázal prezident Chirac ve svém prohlášení před neformálním zasedání Rady dne 28. října 2005.
Návrh však vede k několika otázkám: Lze jej považovat za zásadní změnu nebo pouze za iniciativu přikrašlující skutečnou realitu? Bude toto opatření povinné? Bude existovat mechanismus umožňující pozastavení pomoci těm členským státům, které tento cíl nebudou mít na zřeteli? Jak lze zaručit ekonomickou účinnost tohoto opatření?
Tentýž mechanismus by měl platit pro rozvoj venkova s cílovým procentem stanoveným na 30 % vyčleněných financí. To by nebylo v rozporu s postojem EP při jednáních, kdy EP podporuje větší rozvoj venkova, ovšem bez vyčlenění financí (viz výše uvedený odst. 21):
II. Výzva vyplývající z globalizace: tlumení otřesů
1. Návrh Komise
„A Globalisation Adjustment Fund would offer a European response to help those adjusting to the consequences of globalisation: a sign of solidarity for the many who benefit from openness to the few who face the sudden shock of losing their job. It would provide a swift answer to one-off, clearly defined problems resulting from restructuring. No new bureaucracy is needed: existing instruments and networks could be used, but access to extra resources is necessary.
The Fund would cover training, relocation of workers, outplacement: the costs of action to help find a new job. Clear criteria on the nature of the crisis and the scale of the eligible costs will be set out. Not all restructuring would qualify: this would be a crisis mechanism to be used only to address significant economic and social shocks related to globalisation. It should only intervene if a threshold is reached, defined in terms of the proportion of workers hit by redundancy in the sector and the region concerned, and the local jobless rate. To be cost-effective, this instrument will be delivered through existing Structural Fund instruments and using the same rules.
This resource would lie outside the financial framework (as already the case for the EU Solidarity Fund) and would be mobilised only when needed. Needless to say, the decision on whether to use this option would rest with Parliament and Council.“
2. Postoj Evropského parlamentu při jednáních
Usnesení Evropského parlamentu (viz odst. 46 v příloze) předpokládá různé formy pružnosti, které by reagovaly na různé potřeby (rezerva na konkurenceschopnost, rezerva na soudržnost, rezerva na naléhavé případy, rezerva na solidaritu, rezerva na záruky za úvěry a rezerva na pružnost). Všechny tyto formy lze použít poté, co o nich rozhodne EP a Rada, a v případě potřeby budou financovány mimo limity finančního výhledu navýšením finančních prostředků a na základě rozpočtové kázně (viz odst. 45 v příloze).
3. Poznámky zpravodaje
Nový návrh Komise zřejmě nahrazuje původní Fond pro úpravu růstu, který měl být financován z nevyužitých finančních prostředků; novému nástroji dodává navíc jiný rozsah působnosti.
Zpravodaj je ochoten ztotožnit se s cílem formulovaným Komisí za účelem zajištění mechanismu pružnosti, nesouhlasí však s omezením na jeden okruh (1b). Evropský parlament rozhodně nepřijme interinstitucionální dohodu předpokládající mechanismus pružnosti omezený pouze na jeden okruh, zvláště pokud je spojen s omezujícím finančním rámcem.
III. Konsolidace současných zemědělských reforem
1. Návrh Komise
„In 2002, an agreement was reached on a budget for the Common Agricultural Policy until 2013, going hand in hand with a fundamental reform of agricultural policy, which is still being implemented and spread to the full range of sectors. This agreement should be fully respected.
One of the key reforms was to introduce more dynamism into agricultural spending by shifting funds from direct aids for farmers to rural development. Increasing the pace of these shifts by 1 per cent a year from 2009 would release extra funds to have a direct impact on growth and jobs in rural communities. It would also boost the funding for the Union’s innovative conservation network, NATURA 2000.“
2. Postoj Evropského parlamentu při jednáních
I ohledně dodržování dohody z roku 2002 je postoj EP při jednáních zcela jasný. Lze připomenout, že v usnesení EP byla navržena možnost pokrýt náklady na zemědělství Bulharska a Rumunska do výše tak zvaného „bruselského stropu“. V odstavci 49, u první odrážky se uvádí následující:
49. [...]; je znepokojen, jelikož bude-li chybět politická a finanční dohoda, financování opatření souvisejících s trhem a přímých plateb pro Bulharsko a Rumunsko přesahujících strop dohodnutý Radou v roce 2002 pro EU-25 je i nadále nejisté, a navrhuje proto, že za účelem zaručení podpory na úrovni stanovené rozhodnutím Evropské rady z října 2002 by měla být v rámci EU-15 zavedena možnost postupně zaváděného povinného spolufinancování, pokud budou potřeby vyšší, než se předpokládalo;
Tento návrh není v rozporu s postojem EP při jednáních, který podporuje vymezení finačních prostředků pro program Natura 2000. V odstavci 22 se uvádí:
22. [...] v tomto kontextu trvá na právně závazném mechanismu, který by u programu Natura 2000 zaručil řádné provádění a financování ze strany EU ve výši odhadovaného příspěvku EU k celkové plánované částce, která činí přibližně 6,1 miliard EUR na EU-25 ročně; trvá na tom, že částka 21 miliard EUR na program Natura 2000 by proto měla být ve finančním výhledu v příslušných oblastech vyčleněna („vymezena“); vyzývá k financování opatření za účelem provádění programu Natura 2000 v rámci okruhu 2 finančního výhledu; vyzývá k finacování činností a správy programu Natura 2000, které v rámci programu Life+ nelze financovat jinými nástroji; v tomto kontextu vyzývá Komisi k přezkoumání případného zařazení programu Natura 2000 pod jiné fondy;
3. Poznámky zpravodaje
Zrychlení regulace (přechod mezi tržními opatřeními a podporou příjmu a rozvojem venkova), ačkoliv na finanční podmínky bude mít omezený vliv, rozšíří spolufinancovanou část zemědělství, ale současně sníží přímé podpory zemědělcům. Zpravodaj souhlasí s tím, že Lisabonská strategie by neměla být omezena na okruhy 1a a 1b. Má, nicméně, za to, že – jak zdůrazňuje postoj EP při jednáních – bez dodatečného spolufinancování by z návrhu Komise vyplývalo snížení příjmů pro zemědělce EU.
Toto opatření se jeví jako způsob, jak pokradmu ustoupit od dohody z roku 2002.
Modernizace rozpočtu: plán k přehodnocení
1. Návrh Komise
„There is a broad consensus on the need for a fundamental review of the EU budget. This will take time, but it also needs to be carefully planned: the European Council should set out the precise parameters and the timetable for this review.
There is already a built-in agenda of sectoral reviews pre-programmed for the coming years: for the operation of the CAP in 2008, and for the Lisbon strategy in the same year. But a more over-arching review is also needed.
The Union should commit itself to carrying out a comprehensive review of all aspects of the organisation of the EU budget – expenditure, revenue and structure – with a view to ensuring that the budget is equipped to respond to the challenges of the future. The review would be launched by a White Paper on modernisation of spending and revenue to be put forward by the Commission early in 2009.“
2. Postoj Evropského parlamentu při jednáních
V průběhu období se plánuje několik přezkoumání pro oblast zemědělství a Lisabonské strategie. Komise se domnívá, že celkové přezkoumání by se mělo odehrát ve dvou fázích a bez účasti členských států:
a. na začátku roku 2009: seznámení s Bílou knihou, po němž bude následovat debata v orgánech (EP a Rada)
b. 2010–2013: druhá fáze provádění za působnosti nově zvoleného Evropského parlamentu a nově jmenované Komise.
Tento návrh není v rozporu s postojem Evropského parlamentu při jednáních.
V odstavci 33 se uvádí:
33. konstatuje, že Komise předložila finanční výhled na sedm let; z důvodu demokratické spolehlivosti a odpovědnosti opět zdůrazňuje svůj postoj podporující souběžnost finančního výhledu s pětiletými mandáty Evropského parlamentu a Komise a připomíná, že Ústava definuje minimálně pětiletý víceletý finanční rámec, což by umožnilo koordinaci s funkčním obdobím Komise a Evropského parlamentu; poukazuje na skutečnost, že délka platnosti legislativních návrhů by na časovém rozvržení finančního výhledu nemusela záviset
3. Poznámky zpravodaje
Zpravodaj zdůrazňuje, že návrh, který by nové Komisi umožnil navrhnout úpravy v Bílé knize a nově zvolenému Parlamentu podílet se na rozhodnutích o současném finančním výhledu, by na finanční výhled neměl žádný vliv.
Navržené přezkoumání jako nástroj, kterým by v případě potřeby bylo možné opět definovat směr sledovaný finančním výhledem či jej upravit, nefunguje. EP by dal přednost skutečné revizní doložce nebo kratším období platnosti.
Tento návrh současně sníží důvěryhodnost finančního výhledu po roce 2010. Mohlo by to tedy vést k zamyšlení, což by odpovídalo odstavci 33 usnesení EP, o možnosti zkrátit délku platnosti finančního výhledu, i když část právních předpisů by mohla být přijata do roku 2013 a mohla by, například, obsahovat i specifická ustanovení o soudržnosti v zemědělství a o výzkumu.
V. Rozšíření demokratické kontroly a soudržnosti našich vnějších opatření
1. Návrh Komise
"In the past weeks the Union has made a series of bold commitments to promote the Millennium Development Goals. These commitments have a price and we have decided to pay the bill. Now it will be for the Union to deliver. The level discussed in the European Council are not sufficient to meet these commitments. On the other hand, it cannot be envisaged to withdraw our commitments, or delay their implementation, especially regarding the poorest countries.
The split in EU spending between mainstream budget spending and the European Development Fund (EDF) is detrimental to the coherence of the EU external action. 'Budgetisation' of the EDF remains the best option. If this proves impossible, a step towards it would be to integrate the EDF into the traditional mechanisms for external spending, while retaining a separate repartition key during a transitional period. Such a compromise would require that appropriate provisions would guarantee the European Parliament’s rights in this area.
In order to preserve the proper role of the European Parliament in the simplification and enhanced effectiveness of the Union’s external action, a specific inter-institutional agreement should be agreed to ensure a proper role for Parliament in policy definition for external spending."
2. Postoj Evropského parlamentu při jednáních
Pokud jde o ERF, podporuje Evropský parlament jeho začlenění do rozpočtu, ne však na úkor jiných (včetně nových) politik. Odst. 49 zní takto:
49 [...] připomíná, že Evropský parlament důrazně podporuje začlenění ERF do souhrnného rozpočtu na základě zásady jednotnosti rozpočtu a z důvodu transparentnosti, podotýká však, že z finančního hlediska by toto začlenění nemělo ohrozit jiné politiky ; [...]
Zdá se, že Komise podporuje postoj EP vyžadující více finančních prostředků a větší zapojení EP, jak EP uvedl v odstavcích 28 a 30. Zpravodaj často uvádí, že by spojení mezi těmito dvěma faktory mělo být silným bodem jednání.
28. trvá na dostatečné výši financování vnějších opatření, která by EU umožnila stát se skutečným „globálním partnerem“ ve světě a poskytla by jí prostředky na její politické ambice a mezinárodní závazky ; [...]
30. vyzývá k soudržnosti ustanovení navržených legislativních nástrojů a pravděpodobných budoucích ustanovení ústavy, jež bude ve všech případech zvyšovat účinné demokratické zapojení Evropského parlamentu do procesu rozhodování , včetně přijetí a přezkoumání víceletých strategických rámců; poukazuje na obzvláštní potřebu většího zapojení Evropského parlamentu do rozhodování o činnostech v rámci SZBP, zvláště pokud mají vliv na rozpočet ; v tomto ohledu se domnívá, že je nezbytné dále rozvíjet současný postup informování a konzultací Parlamentu v souvislosti se SZBP; domnívá se, že by přidělování finančních prostředků mělo spadat pod „obvyklý“ rozpočet EU a tím také pod pravomoc EP udělovat absolutorium;
3. Poznámky zpravodaje
Byl prokázán nedostatek prostředků posledního kompromisního návrhu Rady. ERF by měl být začleněn do rozpočtu: v rámci interinstitucionální dohody budou navrženy některé nástroje, které poskytnou EP více pravomocí (kontroly) nad plněním.
Parlament zdůraznil, že snížení počtu nástrojů pro vnější opatření ze 38 na 4 ve spojení s tím, že Ústava nevstoupila v platnost, což by rozšířilo pravomoci EP v této oblasti, není přijatelné. Zpravodaj často zdůrazňoval, že je třeba určité ustanovení umožňující vrácení k přepracování a interinstitucionální dohoda, aby bylo nové uvedení vnějších nástrojů pro EP přijatelné. Postoj při jednáních by mohl být tento: „více peněz, více pravomocí“.
Závěry
Návrhy Komise by mohly být v několika málo aspektech považovány za pozitivní krok směrem k postoji Evropského parlamentu při jednáních, zejména pokud jde o potřebu pružnosti, přepracování práv EP v oblasti vnějších programů a zajištění těchto práv, přestože stále zaostávají za návrhy EP.
Nejsou zohledněny různé rezervy pružnosti na pokrytí nepředpokládaných potřeb, ani kvalitativní podmínky navržené Parlamentem (odst. 46 a 50, viz. příloha) jako je finanční nařízení, zjednodušení administrativního zatížení, certifikace poskytovaná členskými státy, zjednodušení nových nástrojů financování a spolufinancování.
Zpravodaj připomíná, že tyto prvky tvoří naprosto nedílnou část celkové dohody o finančním výhledu/interinstitucionální dohodě.
Zpravodaj lituje, že doposud nebylo možné zahájit jednání o částkách a ustanoveních interinstitucionální dohody, což zajisté neusnadní dohodu s Evropským parlamentem. Jak Komise tak Rada by si měly být vědomy toho, že není možné dosáhnout dohody o příštím finančním výhledu/interinstitucionální dohodě bez dohody s Evropským parlamentem a že dohoda s EP bude záviset na jeho dohodě o interinstitucionální dohodě, která by měla vzít v potaz také kvalitativní prvky.
Zpravodaj se již zmínil o tom, že by Komise mohla navrhnout přepracovanou verzi interinstitucionální dohody, aby tak usnadnila jednání.
PŘÍLOHA
European Parliament resolution on Policy Challenges and Budgetary Means of the enlarged Union 2007-2013 ( 2004/2209(INI) ) of 8 June 2005
45. Stresses that the principle of creating reserves for flexibility is a non-negotiable part of the overall agreement on the financial framework; considers that the level of flexibility should be closely linked to the global ceiling of the financial framework and that the amounts devoted to unforeseen needs should:
- be placed outside the financial framework,
- be mobilised pursuant to a Commission proposal by a decision of the budgetary authority,
- be financed:
· through re-programming within the headings,
· through the redeployment of unused appropriations within and across headings,
· through new appropriations in the event that the first two means are insufficient;
Asks that in the event of new appropriations, the funds should be called from Members States only after the decision has been taken, reducing to an absolute minimum the burden for taxpayers; proposes that the budgetary authority should agree on a simplified procedure to speed up the implementation of each decision;
46. Considers that this overall flexibility should represent 0.03% of GNI (in line with point 20 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999) and should be used for attainment of the following objectives:
- Reserve for competitiveness (up to a maximum of EUR 7 billion):
new instrument replacing the Growth Adjustment Fund, proposed by the Commission, to be mobilised to boost growth and competitiveness and to allow the Union to react to economic changes;
- Reserve for cohesion (up to a maximum of EUR 3 billion):
new instrument aiming to develop a mechanism to be mobilised to react to economic shocks and abrupt changes in EU regions and Member States eligible under Heading 1b) even through the reprogramming of unused appropriations;
- Reserve: Emergency Aid (up to a maximum of EUR 1.5 billion):
existing instrument to be placed outside the Financial Perspective;
- Reserve: Solidarity Fund (up to a maximum of EUR 6.2 billion)
existing instrument that is already outside the Financial Perspective and that the Commission proposes to budget under the ceiling;
- Reserve for loans guarantee (up to a maximum of EUR 3.0 billion):
part of this reserve existed under Heading 4; the principle should be extended to guarantee the financing of transport and infrastructure projects; this instrument should be placed outside the Financial Perspective;
- Reserve for flexibility (up to a maximum of EUR 3.5 billion):
existing instrument already placed outside the Financial Perspective and with an increased amount of EUR 500 million;
50. Believes that the negotiations should not only focus on percentages and figures but should also introduce other elements such as the principles of equity and gradualness which are fundamental to the EU, with a view to striking a balance which can meet the expectations of both Member States and citizens; calls on the Commission and the Council to consider these elements as sine qua non conditions for reaching an agreement with the European Parliament; states in this regard that it:
- Aspects linked to the Constitution:
is determined to reject any legal commitment which would have a negative binding effect once the Constitution is in force; therefore urges the Council and the Commission to conclude a gentleman's agreement to safeguard the legislative powers of Parliament and to introduce a revision clause for legislative acts for which the procedure will change with the entry into force of the Constitution, increasing the role of the European Parliament; urges the Commission and the Council to agree on such a commitment in the next Interinstitutional Agreement,
- Financial Regulation:
is convinced that the principles of sound management contained in the Financial Regulation and its implementing rules need to be reviewed to facilitate implementation and accelerate repayments (or reimbursements) to Member States; urges the Commission and the Council to agree on a recasting of the provisions which must facilitate implementation and simplify procedures,
- Administrative Burden:
stresses that the Commission should take action to simplify and improve the effectiveness of administrative management with regard to the implementation of Community programmes for its own services, Member States and final beneficiaries, especially as regards small scale projects; considers that a thorough analysis of the effectiveness of the administrative management of Community legislation should be made on each of these four levels, thus identifying the possibilities for increasing the effectiveness and efficiency of the use of administrative costs; proposes that this analysis should apply globally to the whole budget;
- Certification by Member States :
considers that the European Parliament, as part of the budgetary authority, has a responsibility to optimise the implementation of funding allocated by the Member States to the EU budget; is determined to improve the implementation of the programmes to be financed under the next financial framework; urges the Member States to provide a certification of their financial commitments for all policies run under shared competencies through a formal ex-ante disclosure swatement and an annual ex-post declaration of assurance, made by the Member States' highest political and managing authority (Finance Minister); in consequence, asks the Commission to introduce the appropriate mechanisms to suspend payments in the event of non-compliance with this request; is not ready to propose any significant increases in funding to programmes without guarantees by the Member States that they will commit the appropriations; considers the acceptance of the concept of "disclosure statements" to be a condition for the European Parliament's consent to a new Interinstitutional Agreement on the Financial Perspective;
- Own resources and correction mechanism :
endorses the conclusions of the European Council of December 2004 that the negotiations on the European Union's expenditure must be seen in an overall context including the question of own resources, the correction mechanism and the examination of a possible simplification of the system; calls for a revision of the own resources system which leads in the short term to a fairer distribution of net burdens and establishes, before the end of the next Financial Perspective, an independent EU funding system; proposes that the work of preparing such a new system should be conferred on an interparliamentary conference, involving the European Parliament and the national parliaments, in keeping with the spirit of the protocol to the Constitution on the role of the national parliaments,
- Financial instruments and co-financing
asks the Commission to make proposals to accompany the implementation of all common policies with new financial instruments and co-financing mechanisms; these instruments should address market failures and act as catalysts for private investors; budget optimisation and a high leverage effect should be key objectives, to be achieved, in particular, by SME guarantee instruments, but also by targeted venture capital support, including to business angels networks and technology transfer;
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005
24. 1. 2006
At the European Council of 15-16 December 2005, the European Council finally reached an agreement on the next Financial Perspective.
Para. 7 of the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005 reads as follows:
"Building on the institutional dialogue to date, the European Council calls on the Council , on the basis of a common position and subject to acceptable terms being attainable , to reach agreement with the European Parliament and Commission on a new IIA reflecting the outcome of these conclusions . In this context, the European Council takes note that the Commission will make concrete proposals in order to increase the flexibility of the financial framework ."
On 18 January 2006, the European Parliament adopted a resolution, of which the following points summarise the spirit for the negotiations:
" Rejects the European Council’s conclusions in their current form , because they do not guarantee an EU budget which will enhance prosperity, competitiveness, solidarity, cohesion and security in the future, in compliance with policies already decided by the Council itself; …"
"Underlines the importance it attaches to a higher degree of flexibility ;"
"Is willing to enter into constructive negotiations with the Council on the basis of respective positions provided the Austrian Presidency is entrusted with a real negotiating mandate ; is determined to defend the quantitative, structural and qualitative elements of its negotiating position and to enhance the European dimension of agricultural, internal and external policies;"
On 18 January 2006 also, President Borrell, President Barroso and Chancellor Schüssel officially opened the negotiations between the three institutions. The first trialogue took place on 23 January.
At his preliminary stage, the rapporteur has found it useful outline the major issues of EP's negotiating position (Part I), as well as present a list of key points for the new Interinstitutional Agreement (Part II).
Part I: A negotiating position based on three pillars
1. Matching political priorities and financial needs
The political priorities jointly defined by the institutions for the period of the next financial framework 2007-2013 must be sufficiently financed. The policies dedicated to fostering growth, employment and competitiveness (Lisbon agenda, research and development, lifelong learning), internal security and citizenship and the policies allowing the Union to comply with its international role (ENPI, IPA, DCECI) are as important as those ensuring cohesion and reflecting the solidarity between the Member states. These policies stand for prosperity, solidarity and security and reflect the modernisation of the EU-budget.
2. Improving the budget structure through more flexibility
a. Ensuring the Union's capacity to react to new needs and challenges in a fast developing world
It is of utmost importance to establish an effective multi-annual flexibility mechanism allowing the Union to mobilise additional funds, provided that this is decided jointly by the Council and the Parliament. Such a mechanism must be financed outside the financial framework and be applicable to different purposes e.g. as a reaction to economic developments, disasters and crises inside and outside the EU, or new unforeseen external responsibilities. The tighter the financial framework, the greater the need to equip the Union with such tools.
b. Introducing new financial instruments
Funding incentives should be increased through EIB-EIF facilities for TEN's. The introduction of new or the variation of existing co-financing mechanisms should be envisaged to fine-tune the balance between Member states and to gain some additional margin of manoeuvre in the budget.
c. Setting up an effective framework for a revision
It must be ensured that any revision or review mechanism for the period 2007-2013 is based on a positive, binding decision of both arms of the budgetary authority with effect to this period. Such a mechanism must contain a general clause of withdrawal for both institutions. Without a binding mechanism, the duration of the financial framework must end in 2011.
3. Improving the quality of implementation of the budget, the access to Community programmes and democratic decision making
a. Better execution of EU-programmes and the EU-budget
Without access to the Community programmes and a more userfriendly execution of the budget, the Union will not reach the people and many policies will not have the expected effects. The key to an easier access to Community programmes and a simpler budget execution lies with the reform of the Financial Regulation, the manual how to run the Union's programmes and budget. A full conciliation procedure and a calendar for the revision of the Financial Regulation must be established.
b. Ensuring a democratic decision making in the external programmes
The new generation of programmes in the external policies now consists of 6 instead of more than 40 multi-annual programmes, of which many were co-decided by the Council and the Parliament. The Parliament insists on being fully involved in the legislative process both in the framework regulation and in the multi-annual indicative framework (MIF). The involvement of the Parliament in the adoption of strategy papers and multi-annual indicative programmes including a call back right for the Parliament should be subject to an inter-institutional agreement .
c. Strengthening the responsibility of Member States
80% of the budget is spent by the Member States. The EP as discharge authority demands that the national/local authorities "certify" the management of Community funds.
A procedure and a timetable to improve the modalities of certification by Member States for the implementation of policies run under shared competence (declaration of assurance) has to be defined.
Part II: Key points for the Interinstitutional Agreement
In its resolution of 1 December 2005, the European Parliament:
"Invites the Commission to submit a formal revised proposal of the Interinstitutional Agreement which would incorporate its proposals on reserves and flexibility and other qualitative points..."
The Commission will present a revised version of the IIA on 1 February 2006. The list of points below aims to facilitate the Commission to identify the priorities and requests of the Parliament.
1. Flexibility
EP negotiating position
46. Considers that this overall flexibility should represent 0.03% of GNI (in line with point 20 of the Interinstitutional Agreement of 6 May 1999) and should be used for attainment of the following objectives:
- Reserve for competitiveness (up to a maximum of EUR 7 billion): new instrument replacing the Growth Adjustment Fund, proposed by the Commission, to be mobilised to boost growth and competitiveness and to allow the Union to react to economic changes;
- Reserve for cohesion (up to a maximum of EUR 3 billion): new instrument aiming to develop a mechanism to be mobilised to react to economic shocks and abrupt changes in EU regions and Member States eligible under Heading 1b) even through the reprogramming of unused appropriations;
- Reserve: Emergency Aid (up to a maximum of EUR 1.5 billion): existing instrument to be placed outside the Financial Perspective;
- Reserve: Solidarity Fund (up to a maximum of EUR 6.2 billion) existing instrument that is already outside the Financial Perspective and that the Commission proposes to budget under the ceiling;
- Reserve for loans guarantee (up to a maximum of EUR 3.0 billion): part of this reserve existed under Heading 4; the principle should be extended to guarantee the financing of transport and infrastructure projects; this instrument should be placed outside the Financial Perspective;
- Reserve for flexibility (up to a maximum of EUR 3.5 billion): existing instrument already placed outside the Financial Perspective and with an increased amount of EUR 500 million;
Rapporteur's proposal
The creation of reserves for flexibility should be an integral part of the overall Interinstitutional Agreement.. The reserves for flexibility are placed outside the financial framework. The global amount for flexibility should represent up to 0.03% of EU cumulated GNI over a seven years period
The different flexibility reserves are created as follows:
§ reserve for competitiveness: up to a maximum of EUR 7 billion under heading 1a);
§ reserve for cohesion: up to a maximum of EUR 3 billion under heading 1b);
§ reserve for the Solidarity Fund up to a maximum of EUR 6.2 billion under heading 3;
§ reserve for emergency aid: up to a maximum of EUR 1.5 billion under heading 4;
§ reserve for loans guarantee: up to a maximum of EUR 3 billion under heading 4.
In addition to those reserves, a non allocated reserve for flexibility up to a maximum of EUR 3.5 billion is created for non-programmed actions and unforeseen events.
The decision to mobilise a reserve for flexibility will be taken jointly by the two arms of the budgetary authority.
2. Financial Regulation
EP negotiating position
50. […] - Financial Regulation: is convinced that the principles of sound management contained in the Financial Regulation and its implementing rules need to be reviewed to facilitate implementation and accelerate repayments (or reimbursements) to Member States; urges the Commission and the Council to agree on a recasting of the provisions which must facilitate implementation and simplify procedures,
Rapporteur's proposal
The Interinstitutional Agreement is used as a mean to secure the conciliation procedure and to guarantee a number of key elements with the aim of facilitating the implementation of the Budget.
Council should agree to proceed according to the conciliation procedure foreseen by the joint 1975 declaration already used for the 2002 revision in order to involve the two arms of the budgetary authority on an equal footing.
3. Certification by Member States
EP negotiating position
50. […] - Certification by Member States: considers that the European Parliament, as part of the budgetary authority, has a responsibility to optimise the implementation of funding allocated by the Member States to the EU budget; is determined to improve the implementation of the programmes to be financed under the next financial framework; urges the Member States to provide a certification of their financial commitments for all policies run under shared competencies through a formal ex-ante disclosure statement and an annual ex-post declaration of assurance, made by the Member States' highest political and managing authority (Finance Minister); in consequence, asks the Commission to introduce the appropriate mechanisms to suspend payments in the event of non-compliance with this request; is not ready to propose any significant increases in funding to programmes without guarantees by the Member States that they will commit the appropriations; considers the acceptance of the concept of "disclosure statements" to be a condition for the European Parliament's consent to a new Interinstitutional Agreement on the Financial Perspective;
Rapporteur's proposal
The Interinstitutional Agreement is used as a mean to secure the procedure and the timetable.
The Commission has presented an action plan (COM(2006)009) which could be a step in the right direction. Members States should identify the national bodies to be responsible and accountable for national declarations of funds from the EU budget spent for policies run under shared competences.
4. New financial instruments
EP negotiating position
50. […] - Financial instruments and co-financing asks the Commission to make proposals to accompany the implementation of all common policies with new financial instruments and co-financing mechanisms; these instruments should address market failures and act as catalysts for private investors; budget optimisation and a high leverage effect should be key objectives, to be achieved, in particular, by SME guarantee instruments, but also by targeted venture capital support, including to business angels networks and technology transfer;
Rapporteur's proposal
The institutions agree to encourage all types of financial instruments acting as catalysts for public and private investors. The Commission should make appropriate proposals, in line with point 11 of the conclusions.
EIB loans represent in general about one third of actual investments by catalysing other resources of the public and private sector. The EIB financial support combined with EU budget in areas such as competitiveness, SMEs, TENs or Research and Innovation could create an important leverage effect by boosting investments.
5. Review clause
EP negotiating position
33. […] - Duration Points out that the duration of the legislative proposals could remain independent from the timeframe of the Financial Perspective; therefore requests its delegation negotiating the Interinstitutional Agreement to insist that the future Interinstitutional Agreement include provisions guaranteeing a longer (up to 7 years) duration for multi-annual programmes, compared to the duration of the future financial perspective, in particular for major policies such as agricultural policy, structural and cohesion policy and research;
Rapporteur's proposal
The IIA, including the annex (table on Financial Perspective) should be subject to a revision clause to make the necessary adjustment in a fast developing environment and to redeploy the spending priorities if needed.
On a mid-term basis, the Commission undertake a full, wide-ranging review covering all aspects of the Financial Perspective, own resources and expenditure with a clearly defined role for the European Parliament, as indicated by the European Council.
6. Reforming the system of own resources
EP negotiating position
50. […] - Own resources and correction mechanism : endorses the conclusions of the European Council of December 2004 that the negotiations on the European Union's expenditure must be seen in an overall context including the question of own resources, the correction mechanism and the examination of a possible simplification of the system; calls for a revision of the own resources system which leads in the short term to a fairer distribution of net burdens and establishes, before the end of the next Financial Perspective, an independent EU funding system; proposes that the work of preparing such a new system should be conferred on an interparliamentary conference, involving the European Parliament and the national parliaments, in keeping with the spirit of the protocol to the Constitution on the role of the national parliaments,
Rapporteur's proposal
The European Union should have a transparent and independent own resources system to replace the existing one. The preparatory work for setting up such a system should be conferred to a conference involving the European Parliament and the national parliaments.
7. Agencies
EP negotiating position
39. […] - Agencies: Calls for an approach similar to that requested for the Commission's administrative expenditure, based on the establishment of a binding ceiling for the agencies, outside the Financial Perspective table, which can be increased only by a decision of the budgetary authority using all means offered by the future interinstitutional agreement; intends by these means to improve control and transparency over the agencies without adverse effects on the programmes;
Rapporteur's proposal
A binding ceiling should be created for the agencies under each heading concerned as a reference outside the table of the financial framework to ringfence the agencies and the Community programmes. In this way, the increase of funds for the agencies (expansion or creation of new agencies) will not reduce operational programmes.
8. Administrative expenditure
EP negotiating position
38. Is willing to maintain a structure which facilitates control by the budgetary authority over the Commission's administrative expenditure and is therefore against the proposal to remove this expenditure from Heading 5; considers nevertheless that the Activity-Based Budgeting (ABB) system introduced for the budgetary nomenclature should be preserved and further developed; is therefore in favour of leaving the Commission's administrative expenditure within each policy area but of establishing a binding ceiling outside the Financial Perspective table, with the possibility for this ceiling to be increased only by a decision of the budgetary authority, using any means offered by the future Interinstitutional Agreement; stresses that budgetary rigour should be upheld by all the EU institutions;
Rapporteur's proposal
Administrative expenditure should be maintained in heading 5. A specific heading for all administrative expenditure is created for reasons of transparency, but the ABB approach should be maintained.
9. Democratic scrutiny and EP's legislative powers
EP negotiating position
30. […] - External Programmes: Calls for coherence between the provisions of proposed legislative instruments and the likely forthcoming provisions of the Constitutional Treaty, enhancing in all cases effective democratic participation of the European Parliament in decision-making, including the adoption and revision of multi-annual strategic framework
Rapporteur's proposal
The restructuring of the external instruments should not reduce the European Parliament's prerogatives notably on the establishment of a multi-annual indicative framework (MIF) and the strategy papers.
EP's legislative powers should not be jeopardised by pre-allocated funds under cohesion.
A new procedure (trialogues twice a year) is established to ensure that the European Parliament is involved in setting up priorities and appropriate resources in the area of Freedom, Security and Justice.
10. EDF
EP negotiating position
49. - European Development Fund (EDF): recalls that the European Parliament has strongly supported the integration of the EDF into the general budget on the basis of the principle of the unity of the budget and for reasons of transparency, but observes that, in financial terms, the budgetisation should not jeopardise other policies; underlines therefore that the budgetisation is only acceptable if the overall ceiling of the financial framework brings additional resources into the general budget; points out that the appropriations budgeted should be ring-fenced to avoid any negative effect on the ACP countries; stresses that the principle of partnership with the ACP countries must be respected when the EDF is integrated into the general budget,
Rapporteur's proposal
The budgetisation of the European Development Fund could be an element of the negotiations. The ceiling of the financial framework should be adjusted accordingly.
11. Consolidation of budgetary discipline
Rapporteur's proposal
The renewal of the Interinstitutional Agreement should maintain all existing provisions on budgetary discipline such as the procedure on CFSP and the joint agreement on financial programming.
PRACOVNÍ DOKUMENT Č 4 O První reakci na revidované znění interinstitucionální dohody předložené Komisí dne 1. února 2006 “
2. 2. 2006
ÚVOD
Na základě žádosti, kterou Evropský parlament zformuloval ve svém usnesení odhlasovaném dne 1. prosince 2005, přijala Komise dne 1. února 2006 revidované znění interinstitucionální dohody. Tento dokument doprovázel dopis předsedy Barrosa předsedovi Borrellovi a kancléři Schüsselovi.
Za účelem usnadnění vyjednávání o interinstitucionální dohodě představil zpravodaj ve svém pracovním dokumentu č. 3
PE 367.953v01-00 jedenáct klíčových bodů, které odrážejí politické priority Parlamentu vycházející z jeho vyjednávací pozice. Ve stejném dokumentu zpravodaj rovněž připomenul, že pro příští finanční výhled – IIA má Evropský parlament jak kvantitativní, tak i kvalitativní priority. „Klíčové body“ pro IIA jsou zásadně důležité ve vztahu ke globální dohodě, které chce Evropský parlament dosáhnout.
Tyto body představují pouhou část požadavků Evropského parlamentu. Evropský parlament předloží k textu dohody další pozměňovací návrhy. Zpravodaj má na paměti, že celá interinstitucionální dohoda je doplňkem finančního výhledu. Čím omezenější je finanční rámec, tím více musí Evropský parlament trvat na účinnosti postupů a obsahu IIA. Evropský parlament nepodpoří přístup, podle kterého by byly automaticky přijaty ty části IIA, které se nemění.
Z jedenácti klíčových bodů týkajících se hlavních kvantitativních a kvalitativních prvků přejal revidovaný návrh IIA
KOM(2006) 0036 v částečné podobě pouhé dva:
· Pružnost: u níž se v daném období zvyšuje roční částka z 200 na 700 milionů ročně a dále se rozšiřuje škála prostředků na nepředvídané potřeby, ale také na víceleté požadavky (v daném období 4,9 mld.). Tato částka se od návrhu Evropského parlamentu značně liší.
Žádným způsobem není zmíněno usnadnění těžkopádného postupu uvolnění rezervy. Takovéto nástroje pružnosti neumožní provádění programů trpícím systémovým nedostatkem financí.
· Z finančního rámce byl vyňat Fond solidarity (až 1 mld. ročně). Vně zůstává rovněž Fond globalizace (až 500 mil. ročně), který požaduje Rada.
Co se týče ostatních „klíčových bodů“, nejsou v revidovaném znění IIA nijak zohledněny. Většina z nich je zmíněna v dopise zmíněném v úvodním odstavci s poněkud slabou formulací, aniž by Komise – v porovnání s prioritami Rady – přijala ve prospěch požadavků či výsad Parlamentu jasné závazky.
To platí rovněž pro ustanovení o přezkoumání, jež se uskuteční formou bílé knihy, kterou má Komise předložit v letech 2008–2009 a která má zahrnovat veškeré aspekty výdajů a zdrojů EU. Není zmíněna úloha Evropského parlamentu v rozhodování o prodloužení, úpravě, či potvrzení stávajících ustanovení. Kromě toho není zmíněna žádná závazná cestovní mapa.
V této souvislosti má zpravodaj za to, že revidovaný návrh Komise se nemůže stát základem férového vyjednávání mezi Evropským parlamentem a Radou. Zpravodaj je toho názoru, že Komise neprokázala v otázce IIA dostatečnou shopnost vést.
S ohledem na nutnost zabránit zpožďování přípravy vyjednávání uvádí zpravodaj, jakým způsobem by s „klíčovými body“ mělo být podle jeho názoru v IIA zacházeno, aby byly reflektovány priority Evropského parlamentu. V dalším kroku bude v dostatečném předstihu před příštím trialogem prezentováno úplné revidované znění IIA zahrnující všechny body.
1. Pružnost
Orgány uznávají, že mechanismy pružnosti jsou zapotřebí k řešení nepředvídaných potřeb a nečekaných krizí v průběhu příštího rozpočtového období, jakož i k financování činností, které nejsou součástí programů. Tvorba rezerv na pružnost tvoří nedílnou součást celkové interinstitucionální dohody. Rezervy na pružnost jsou umístěny mimo finanční rámec. Celková částka na pružnost by měla činit až 0,03 % kumulovaného hrubého národního důchodu EU za sedmileté období.
Pro případ, že nastane potřeba financování nepředvídané události nebo nové iniciativy, uvede Komise, zda je to uskutečnitelné buď formou změny programů uvnitř okruhů, nebo formou uvolnění nečerpaných položek uvnitř okruhů i napříč všemi okruhy. Ukáží-li se první dvě možnosti jako nedostatečné, navrhne Komise vytvoření nových položek uvolněním rezervy na pružnost.
Jednotlivé rezervy na pružnost se utvářejí takto:
(1) rezerva na konkurenceschopnost: do maximální částky 7 mld. EUR v rámci okruhu 1a),
(2) rezerva na soudržnost: do maximální částky 3 mld. EUR v rámci okruhu 1b),
(3) rezerva na Fond solidarity: do maximální částky 6,2 mld. EUR v rámci okruhu 3,
(4) rezerva na pomoc při mimořádných událostech: do maximální částky 1,5 mld. EUR v rámci okruhu 4,
(5) rezerva pro ručení za půjčky: do maximální částky 3 mld. EUR v rámci okruhu 4.
Vedle těchto rezerv je vytvořena předem nepřidělená rezerva na pružnost do maximální výše 3,5 mld. EUR na činnosti, které nejsou součástí programů, a nepředvídané události.
Komise navrhne uvolnění rezerv na pružnost po přezkoumání následujících možností:
– změna programů uvnitř daného okruhu,
– uvolnění nečerpaných položek uvnitř okruhů i napříč okruhy,
– jsou-li první dvě možnosti nedostatečné, nové položky.
V případě uvolnění nástroje pružnosti v částce do 200 milionů ročně a v případě nedosažení dohody mezi oběma složkami rozpočtového orgánu může Rada kvalifikovanou většinou rozhodnout o povinných výdajích a Evropský parlament o výdajích nepovinných, a to na základě postupů uvedených v článku 272 Smlouvy.
2. Finanční nařízení
Orgány uznávají zodpovědnost za zajištění lepšího provádění rozpočtu a za zlepšení viditelnosti a prospěchu financování EU pro občany, aniž by zpochybňovaly pokrok dosažený při posledním přepracování. S cílem zjednodušit postupy a usnadnit provádění rozpočtu provádějí podrobné přezkoumání platných předpisů
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2005, Úř. věst. č. L 248, 16. 9. 2002, s. 1. , a to jak jejich zásad, tak i prováděcích pravidel.
Orgány se shodují na výše zmíněných prvcích IIA a souhlasí, že budou v dalším v legislativním procesu postupovat v duchu skutečného dohodovacího řízení, v němž jsou si obě složky rozpočtového orgánu postaveny na roveň.
3. Ověřování členskými státy
Do září 2006 předloží Komise seznam vnitrostátních orgánů, jež by mohly být pověřeny tím, aby za členské státy ověřovaly evropské prostředky vynakládané na politiky vykonávané v rámci sdílených pravomocí.
Do prosince 2006 vydá Účetní dvůr ke Komisí označeným vnitrostátním orgánům stanovisko.
Evropský parlament a Rada předloží své stanovisko k seznamu Komise do dubna 2007.
Na základě jednotlivých stanovisek určí rozpočtový orgán v součinnosti s Komisí a Účetním dvorem postup, který budou členské státy při ověřování účtů pro Komisi a Účetní dvůr dodržovat.
4. Nové finanční nástroje
Orgány se shodují na tom, že k posílení vlivu rozpočtu EU jako finanční pobídky je zapotřebí zavést mechanismy spolufinancování. Souhlasí, že budou podporovat všechny druhy finančních nástrojů, které působí jako katalyzátor veřejných a soukromých investic. Na tomto základě by měla Komise předložit vhodné návrhy.
Rizikový kapitál EIB bude během období let 2007–2013 navýšen až na 10 mld. EUR. Komise předloží rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech financovaných EIB–EIF na podporu investic souvisejících s programy EU (zejména TEN, výzkum a malé a střední podniky).
5. Ustanovení o přezkoumání
Stávající dohoda, včetně přílohy (s tabulkou o finančním výhledu), podléhá ustanovení o přezkoumání za účelem případných nutných úprav v rychle se měnícím prostředí a přesunů mezi výdajovými prioritami.
Do konce roku 2008 se Komise pevně zavazuje provést s jasně vymezenou úlohou Evropského parlamentu úplné, dalekosáhlé přezkoumání všech aspektů finančního výhledu, vlastních zdrojů a výdajů.
Zřizuje se pracovní skupina ad hoc složená ze zástupců rozpočtového orgánu, která slouží k průběžnému informování rozpočtového orgánu o postupu tohoto přezkumu a k získávání jeho stanovisek v případě potřeby; každoročně před červencovým dohodovacím řízením by měla být rozpočtovému orgánu předložena zpráva o činnosti.
Nejpozději do března 2010 by měly obě složky rozpočtového orgánu rozhodnout o potvrzení, úpravě, nebo zamítnutí přezkoumání a o IIA.
6. Reforma systému vlastních zdrojů
Orgány uznávají potřebu dát Evropské unii průhledné a nezávislé vlastní zdroje, které by nahradily stávající systém. Shodují se na tom, že příprava založení takovéhoto systému by měla být svěřena konferenci za účasti Evropského parlamentu a národních parlamentů. Konference by měla hlavní směry systému zformulovat se zřetelem k návrhům Komise, které mají být předloženy do konce roku 2008.
7. Agentury
Orgány souhlasí s tím, aby byly pro účely průhlednosti mezi agenturami a programy Společenství vytvořeny závazné stropy pro agentury mimo finanční rámec. Stropy konkrétního okruhu mohou být upraveny pouze rozhodnutím rozpočtového orgánu na základě ustanovení článku xx IIA (pružnost).
8. Administrativní výdaje
Orgány souhlasí s tím, aby byl pro účely průhlednosti zachován zvláštní okruh pro veškeré administrativní výdaje. Komise předloží vhodné návrhy závazného stropu zachovávajícího systém rozpočtu podle činností.
9. Demokratický dohled a provázanost činností na úseku vnějších vztahů
Orgány uznávají potřebu racionalizace jednotlivých nástrojů vnějších vztahů. Shodují se však na tom, že racionalizace nástrojů a koncentrace programů pro řídící struktury by neměla vést ke snížení pravomocí legislativního orgánu. Je zaveden zvláštní postup k zajištění práv Parlamentu v souvislosti s určujícím víceletým rámcem a strategickými dokumenty, který spočívá v předchozí konzultaci Evropského parlamentu a Rady Komisí (lhůty budou stanoveny), která se zavazuje stáhnout svůj návrh, bude-li to některá ze složek rozpočtového orgánu vyžadovat.
Orgány uznávají, že restrukturalizace nástrojů vnějších vztahů by neměla vést k omezení výsad Evropského parlamentu, zejména při stanovování určujícího víceletého rámce a strategických dokumentů.
10. ERF
Evropský rozvojový fond se v důsledku vyjednávání stává součástí rozpočtu. Příslušným způsobem je upraven strop finančního rámce.
11. Ostatní otázky rozpočtové kázně
Veškerá stávající ustanovení o rozpočtové kázni (společná zahraniční a bezpečnostní politika, finanční programy) jsou zachována.
PRACOVNÍ DOKUMENT Č° 5 o interinstitucionální dohodě o řádném finančním řízení, část III reformy – připomínky zpravodaje o pracovním dokumentu Komise KOM(2006)75
20.2.2006
Obecné připomínky
1. Dopis, který spolu s pozměněným návrhem interinstitucionální dohody předloženým Komisí zaslal dne 1. února předseda Barroso předsedovi Evropského parlamentu a předsedovi Evropské rady, vyvolal mezi členy Rozpočtového výboru na jeho schůzi dne 2. února zklamání a nespokojenost.
2. Důvodem je skutečnost, že se Komise málo angažuje v otázkách plnění požadavků Evropského parlamentu. Způsob, jakým byly tyto požadavky zváženy, se neprojevil v interinstitucionální dohodě samotné ani v podpoře závěrů Evropské rady.
3. Díky kontaktům na vysoké úrovni Komise zjevně překonala interní rozpory a schválila dne 14. února písemným postupem pracovní dokument s názvem „Příspěvek k interinstitucionálnímu jednání o návrhu obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu“ (KOM(2006)75 v konečném znění). Cílem tohoto dodatečného dokumentu je zprostředkování témat, o kterých se zmínil v dopise předseda Barroso, formálnějším způsobem a kromě toho může tento dokument usnadnit.
4. Zpravodaj vítá změnu přístupu Komise a vidí v ní důkaz toho, že Komise akceptuje širší záběr a legitimizaci jejího postoje k Evropskému parlamentu. To znamená, že:
- Komise je připravena přizpůsobit svou institucionální roli tak, že konečně postaví požadavky Parlamentu na stejnou úroveň jako požadavky Rady;
- požadavky Parlamentu byly rozumné a oprávněné, neboť získaly podporu sboru komisařů.
5. Zpravodaj se domnívá, že jednání o FV-IID, které vstoupí do aktivní fáze druhým trialogem dne 21. února, se nyní může konat na rovnoprávném základě. Záleží na Radě, aby vzala v úvahu hlavní části jednání o IID, kterými jsou:
- vyjednávací postoj Evropského parlamentu ze dne 8. června 2005
- společný postoj Rady ze dne 15.–16. prosince 2005
- změněný návrh IID, který Komise předložila dne 1. února, a pracovní dokument Komise o příspěvcích k jednání dne 14. února
- listy 94
„orientační rozpis výdajů v rámci jednotlivých okruhů a podokruhů, založený na závěrech zasedání Evropské rady z prosince 2005“ a 95
„dopad finančního rámce na období 2007–2013 plánovaného Evropskou radou “ .
6. Jak Parlament připomněl ve svém pracovním dokumentu č. 3, opírá se jeho vyjednávací postoj o tři pilíře:
- sladění politických priorit a finančních potřeb
- zlepšení struktury a flexibility rozpočtů
- zlepšení kvality plnění rozpočtu reformami s cílem zachovat práva Evropského parlamentu.
7. Podle názoru zpravodaje jsou tyto základní prvky „komunikačními kanály“ pro jednání. Čím napjatější bude celkový strop, tím více pružnosti bude požadováno; čím méně pružnosti bude navrženo, tím jednodušší by měl být postup jejího využívání;
8. Požadavky Evropského parlamentu na reformy by měly být nedílnou součástí IID, a proto by měla mít budoucí IID širší záběr než dohoda stávající. To se odráží v názvu „interinstitucionální dohoda o řádném finančním řízení“, který navrhl zpravodaj, a ve struktuře třetí části IID, která by měla být věnována reformě.
9. Zpravodaj vyzývá Komisi a Radu, aby měly na zřeteli, že nová IID má evropským občanům a daňovým poplatníkům podat zprávu o modernizaci a ne pouze o prvcích rozpočtové kázně, jejichž cílem je poskytnout ujištění vládám a uspokojit evropské instituce. Měla by také umožnit EU reagovat na nové výzvy, kterým bude EU v nadcházejícím období čelit, lepším přidělováním finančních prostředků na politické priority, vhodnějšími nástroji, lepším plněním rozpočtu a snížením administrativního zatížení.
Specifické poznámky ke klíčovým bodům
10. Zpravodaj zastává názor, že obsah posledního dokumentu Komise v zásadě odráží nejdůležitější body, u kterých Parlament ve svých pracovních dokumentech č. 3 a 4 žádal reformy. Poukazuje na to, že by tyto body měly být plně začleněny do IID.
1. Finanční nástroje
Text o finančním nástroji navržený Komisí
Evropský parlament, Rada a Komise souhlasí s tím, že zavedení mechanismu spolufinancování je nezbytné pro posílení pákového efektu evropského rozpočtu zvýšením pobídek pro financování. Souhlasí s tím, že podpoří všechny typy finančních nástrojů, které fungují jako katalyzátor pro veřejné a soukromé investory. Cílem je zvýšit možnosti EIB poskytovat půjčky na výzkum a rozvoj až na 10 miliard eur v období 2007–2013. Kromě toho by měly být posíleny nástroje ve prospěch transevropských sítí a malých a středních podniků.
Komise předloží návrhy v tomto smyslu a podá zprávu rozpočtovému orgánu o činnostech financovaných EIB, EIF a EBRD (v případě nových členských států) za účelem podpory investic ve všech těchto oblastech.
Připomínky zpravodaje
Komise podpořila princip modernizace rozpočtu spolufinancováním činností ze strany EIB a EIF týkajících se Lisabonské strategie.
Mechanismus zpravodajství, který navrhla Komise, by měl být podrobně popsán, pokud jde o čas a obsah; měl by poskytovat jasné hodnocení pákového efektu v oblastech, které jsou předmětem jednání. Tento mechanismus by měl Parlamentu jednou či dvakrát ročně umožnit hodnocení, jak mohou činnosti EIB/EIF doplnit snížený strop podokruhu 1a.
Formální návrhy by měly být předloženy do konce roku 2006.
2. Finanční nařízení
Text o finančním nařízení navržený Komisí
Orgány nesou společně odpovědnost za přezkum finančního nařízení s cílem zlepšit plnění rozpočtu a zvýšit průhlednost a přínos financování EU pro občany, aniž by byl zpochybněn pokrok dosažený přepracováním finančního nařízení v roce 2002. Stejně jako v roce 2002 se Evropský parlament, Rada a Komise shodují na tom, že přezkum finančního nařízení může být pouze výsledkem skutečného dohodovacího řízení, které bude vycházet ze změněného návrhu, a během něhož Parlament a Rada dosáhnou efektivního konsensu. Snaží se dále o užší a konstruktivní interinstitucionální spolupráci za účelem rychlého sjednocení se na prováděcích pravidlech finančního nařízení, aby byl zjednodušen postup financování a byla zajištěna vysoká úroveň ochrany finančních zájmů Unie.
Evropský parlament a Rada jsou pevně odhodlány ukončit jednání včas, aby mohlo finanční nařízení vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2007.
Připomínky zpravodaje
Tento bod stále nesplňuje očekávání Parlamentu.
Není stanovena žádná lhůta a role Evropského parlamentu v procesu musí být vyjasněna. Co se stane, pokud Rada nebude s postupem souhlasit a bude trvat na svém minimalistickém přístupu?
Návrh je konstruktivním krokem, neboť Komise potvrzuje svůj návrh skutečného dohodovacího řízení a navrhuje konkrétní časový plán. Zpravodaj upozorňuje na nutnost přijmout některé důležité body v souvislosti s finančním nařízením a lepším řízením rozpočtu EU v nové IID; jako např. přednost finančního nařízení v jiných právních aktech, zřízení interinstitucionální pracovní skupiny, která připraví a bude provázet přezkoumání finančního nařízení v polovině období a jeho revizi; předložení úplného znění právních aktů při každé změně právního aktu a pravidelné posuzování dopadu.
3. Potvrzení členskými státy
Text navržený Komisí k potvrzení členskými státy za účelem poskytnutí efektivní a integrované vnitřní kontroly finančních prostředků Společenství
Evropský parlament, Rada a Komise se shodují na důležitosti posílení vnitřní kontroly bez zvyšování administrativní zátěže, předpokladem k tomu je zjednodušení základních právních předpisů. V této souvislosti bude dána přednost manažerské odpovědnosti v rámci sdíleného řízení ve formě vnitrostátních prohlášení. Členské státy jmenují do konce září 2006 orgány odpovědné za prohlášení.
Připomínky zpravodaje
Zpravodaj vítá podporu konkrétního časového plánu. Současný návrh se však omezuje na „manažerskou odpovědnost“, aniž by byla požadována politická angažovanost.
4. Demokratická kontrola a koherence vnějších akcí
Text o demokratické kontrole a koherenci vnějších akcí navržený Komisí
Evropský parlament, Rada a Komise připouštějí potřebu racionalizace různých nástrojů pro vnější akce. Jsou zajedno v tom, že racionalizace nástrojů musí posílit koherenci a senzibilitu činnosti EU, ale neměla by vést ke snížení pravomocí legislativního nebo rozpočtového orgánu. Text příslušných nařízení by měl odrážet tato pravidla a případně zahrnovat nezbytný politický obsah a orientační rozpis finančních zdrojů.
Připomínky zpravodaje
Zpravodaj podotýká, že Komise souhlasí se zásadou, že legislativní pravomoci Parlamentu musí být zabezpečeny. Text ovšem zůstává příliš vágní v otázce postupů, které mají být zavedeny.
5. Agentury
Text o agenturách navržený Komisí
Než Komise rozhodne o zřízení nové agentury, posoudí nejprve rozpočtové dopady na příslušný okruh výdajů. Na základě této informace se obě složky rozpočtového orgánu zavazují, že se v rámci spolupráce ve věcech rozpočtu dohodnou na otázce financování příslušné agentury dříve, než vstoupí v platnost základní právní akt.
Připomínky zpravodaje
Text bere v úvahu problém, na který upozornil Parlament, obzvláště co se týče předběžné konzultace s EP ve věci financování nových agentur. Bohužel text doposud neuvádí žádný závaznější mechanismus, kterým by se zamezilo tomu, aby nedocházelo k rozhodnutím bez finančních ustanovení, která schválí obě složky rozpočtového orgánu. Zpravodaj také vítá, že Komise konečně zjistila náklady na existující agentury během příštího období.
6. Vlastní zdroje
Text o vlastních zdrojích navržený Komisí
V souvislosti s budoucí revizí systému vlastních zdrojů berou instituce na vědomí záměr Evropského parlamentu uspořádat konferenci zástupců Evropského parlamentu a národních parlamentů.
Připomínky zpravodaje
Text je stále příliš plytký a postrádá na ambicióznosti. Chybí spojitost mezi výsledkem parlamentní konference a budoucími návrhy Komise.
7. Finanční programování
Text o finančním programování navržený Komisí
Evropský parlament, Rada a Komise uznávají důležitost finančního programování a trvají na své dohodě, která byla uzavřena během dohodovacího řízení dne 16. července 2004. Zvláště finanční programování má být Komisí dvakrát ročně aktualizováno a pokud to bude nutné, přezkoumáváno na každé schůzi trialogu, kterou stanoví interinstitucionální dohoda ze dne ....
Připomínky zpravodaje
Text sice směřuje správným směrem, ale měl by být vyjasněn závazek Komise vyhovět všem aspektům prohlášení, jako např. finanční slučitelnosti nových návrhů s finančním programováním v případě potřeby využití nástroje pružnosti a stanovení finančních důsledků nových legislativních návrhů.
8. Ostatní body
- pružnost: o tomto bodu pojednává část I IID.
- doložka o přezkumu: o tomto bodu pojednává část I IID.
- správní výdaje: Tento bod se stává bezpředmětným, neboť EP a Rada odmítly původní návrh Komise.
- ERF (Evropský rozvojový fond): o tomto bodu pojednává část týkající se částek.
- SZBP: o tomto bodu pojednává část II IID – Komise již souhlasila s tím, že zařadí do této části výsledky dosažené během dohodovacího řízení dne 24. listopadu 2005, pokud jde o úroveň zastoupení Rady (na úrovni velvyslanců) na informační schůzce o SZBP.
PRACOVNÍ DOKUMENT Č. 6 O NOVÝCH FINANČNÍCH NÁSTROJÍCH – ROLE SKUPINY EVROPSKÉ INVESTIČNÍ BANKY
6. 3. 2006
1. Kontext
Prezident EIB (Evropské investiční banky) pan Philippe Maystadt a výkonný ředitel EIF (Evropské investičního fondu) pan Francis Carpenter byli pozváni jako hosté na schůzi Rozpočtového výboru dne 6. března 2006, aby poslancům přednesli možné způsoby, jakými by mohly EIB-EIF přispívat rozpočtu EU během příštího finančního výhledu
Viz rovněž sdělení o pozadí problému, které zpracovalo oddělení pro rozpočtovou podporu. .
Ve svém usnesení o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007–2013
Bod 50, 2004/2209(INI) , P6_TA(2005)0224 , přijaté dne 8, června 2005. ; uvádí Evropský parlament v souvislosti s finančními nástroji a spolufinancováním:
„ žádá Komisi, aby předložila návrhy nových finančních nástrojů a mechanismů spolufinancování, které by doprovázely uplatňování všech společných politik; tyto nástroje by měly řešit selhání trhu a fungovat jako katalyzátor pro soukromé investory; optimalizace rozpočtu a vysoký pákový efekt by měly být hlavními cíli; těch lze dosáhnout zejména nástroji, jako jsou záruky pro malé a střední podniky, ale také cílená podpora rizikového kapitálu, včetně podpory sítím "obchodních andělů" a transferu technologií“;
Rada pro konkurenceschopnost na svém zasedání ve dnech 28.–29. listopadu 2005 uvedla k tématu dalšího přidělení přebytků EIB:
„Společenství zlepší přístup iniciátorů výzkumu a vývoje k dluhovému financování prostřednictvím RSFF
RSFF - Risk Sharing Finance Facility (finanční nástroj pro sdílení rizik) tím, že poskytne grant EIB. Grant Společenství využije EIB, která bude partnerem pro sdílení rizik, k tomu, že přispěje z vlastních zdrojů k poskytnutí prostředků a k přidělení kapitálu pro financování úvěrů a záruk. Nevzniknou žádné závazky pro rozpočet (..) tento mechanismus umožní EIB zvýšit částku finančních prostředků na evropské činnosti v oblasti výzkumu a technologického vývoje (jako jsou společné iniciativy v oblasti technologie, rozsáhlé projekty včetně projektů Eureka a nová výzkumná infrastruktura) s cílem překonat nedostatky ve fungování trhu.“
Následně se uvádí v závěrech zasedání Evropské rady ve dnech 15.–16. prosince 2005
Bod 11, CADREFIN 268, Rada Evropské unie, 19. prosince 2005. :
„Evropská rada vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s Evropskou investiční bankou zvážila možnost posílení podpory výzkumu a vývoje až o maximální částku 10 miliard EUR prostřednictvím finančního mechanismu s prvky sdílení rizika , za účelem podpory dalších investic do evropského výzkumu a vývoje, zejména ze strany soukromého sektoru“.
Finanční podpora ze strany EIB spolu s financováním z rozpočtu EU v oblastech jako konkurenceschopnost, MSP, transevropské sítě nebo výzkum a inovace má podle očekávání vytvořit významný pákový efekt na dvou úrovních:
· Zaprvé, na základě každého eura z rozpočtu EU (poskytnuté prostředky) může EIB vytvořit několikero úvěrů a jiných finančních produktů s multiplikačním koeficientem mezi 2 a 20 v závislosti na stupni rizika a typu daného investičního nástroje.
· Zadruhé, tím, že podněcují k vynakládání dalších prostředků z veřejného i soukromého sektoru, představují úvěry EIB obecně zhruba jednu třetinu skutečně realizovaných investic.
Na neformální vrcholné schůzce v Hampton Court padla zmínka o tom, že by do výzkumu a vývoje měla být investována částka 30 miliard EUR. Na listopadovém zasedání Rady pro konkurenceschopnost byl schválen RSFF, který vychází z částky 1 miliardy EUR z rozpočtu 7. rámcového programu EU
Komise začlenila koncept RSFF do článku 53 návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007–2013) – KOM (2005)705 ze dne 23.12.2005. . Předpokládaný koncept vypadá takto:
Tyto částky jsou realistické v rámci současných parametrů EIB. Na pozadí těchto částek se rýsují dva problémy: omezení, která ukládá statut banky, a absorpční kapacita trhu.
Podle statutu smí mít banka nesplacené úvěry v maximální výši dvaapůlnásobku svého základního jmění. EIB není zjevně ochotna snížit rozpočtový příspěvek na tyto společné nástroje a programy (kritické množství prostředků). Snížená částka by mohla narušit koncepty nástrojů EIB a mohla by vést ke ztrátě pákového efektu u nízkých rozpočtových prostředků vzhledem k výpůjčním a úvěrovým kapacitám EIB.
2. Příspěvky z rozpočtu EU a vlastní zdroje EIB: oblasti, v nichž se tyto zdroje vzájemně doplňují
Skupina EIB (Evropská investiční banka a Evropský investiční fond) je pevně odhodlána poskytovat trvalou podporu 1) Lisabonské strategii, 2) iniciativě „Akce pro růst“ zaměřené na transevropské sítě a 3) rozvoji MSP, a to formou dlouhodobých úvěrů EIB a rizikového kapitálu a záruk od EIF. Navrhují se tři nové finanční nástroje
RSFF, finanční nástroj CIP, nástroj EU k ručení za úvěry pro transevropské sítě k posílení této trvalé podpory spojením rozpočtových prostředků EU s rezervami EIB k získání prostředků ze soukromého kapitálu, které jsou k dispozici na trhu.
2.1 Výzkum a vývoj, inovace a konkurenceschopnost
Banka pokládá investice do výzkumu za velmi důležité, zejména s přihlédnutím ke skutečnosti, že Evropa vynakládá na výzkum a vývoj výrazně méně prostředků než Spojené státy nebo Japonsko. Příspěvek EIP k uskutečnění Lisabonské agendy je zakotven v jejím programu Innovation 2010 Initiative (i2i). Do nynějška (období 2000–2005) podepsala EIB v rámci programu i2i úvěry ve výši přibližně 35 miliard EUR, z toho 10,7 miliardy EUR v roce 2005. Banka by mohla zvýšit současnou cílovou částku programu i2i do roku 2010 – 50 miliard EUR – na 65 miliard EUR a do roku 2013 až na 100 miliard EUR.
2.1.1 Nástroj RSFF (Risk Sharing Finance Facility)
Rada pro konkurenceschopnost schválila RSFF, aby posílila operace s vyšším rizikem – nástroj bude dotován částkou až 1 miliardy EUR z rozpočtu EUR a stejnou částkou z rezerv EIB. Banka je připravena poskytnout částku ve stejné výši jako příděl prostředků z rozpočtu EU; doposud však není v návrhu Komise obsaženo žádné víceleté přidělení rozpočtových prostředků do RSFF. EIB se jasně vyjádřila v tom smyslu, že víceleté přidělení prostředků je nezbytnou podmínkou pro to, aby byla její účast na financování v praxi proveditelná. V takovém případě – a pouze v takovém případě – by mohla EIB dokonce ulevit příliš napjatému rozpočtu v prvních letech tím, že by předem poskytla svůj podíl prostředků.
2.1.2 Nástroj SFF (Structured Finance Facility)
Na základě dosavadní zkušenosti by mohla banka vytvořit strukturovaný finanční nástroj (SFF) ze svých vlastních prostředků (500 milionů EUR) na podporu rizikovějších operací, a to v rámci iniciativy i2i v oblasti výzkumu a vývoje.
2.2 MSP
Banka má dlouholetou zkušenost s financováním MSP v rámci společných akcí s Evropskou komisí. Představitelé EIB/EIF by mohli potvrdit, že se připravuje navýšení kapitálu EIF o 50 % ze 2 na 3 miliardy EUR s cílem podpořit kroky ve prospěch MSP.
2.2.1 Finanční nástroj CIP (program „Konkurenceschopnost a inovace“)
CIP je nástupcem MAP, systému podpory EU pro MSP. Rozhodnutí prosincového zasedání Evropské rady o finančním výhledu neobsahuje konkrétní ustanovení, které by zaručovalo rozpočtové prostředky pro CIP, zejména původní návrhy ve výši 1 miliardy EUR pro finanční nástroje, jejichž správou bude pověřen EIF. Finanční prostředky ve výši 1 miliardy představují kritické množství pro zajištění úspěšné realizace programu a umožňují EIF získat nejméně dalších 15 miliard v podobě záruk a rizikového kapitálu pro MSP, zejména pro podniky, které vykazují vysoký růst a pracují s vyspělou technologií. Rovněž se počítá s rozšířením působnosti CIP o financování přenosu technologií (např. předstartovní a startovací kapitál) s cílem překlenout propast mezi výzkumem a výrobní sférou.
2.2.2 Program JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises)
JEREMIE je společná iniciativa Komise a Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu s cílem prosazovat lepší přístup k finančním prostředků z ERDF na rozvoj mikropodniků a malých a středních podniků v regionech EU. Členské státy a orgány vytvářející programy budou tedy mít možnost použít část ze svých strukturálních prostředků ke kumulaci prostředků ve finančních nástrojích pro MSP pomocí finančního inženýrství. Pro JEREMIE není třeba žádného rozpočtového rozhodnutí.
2.2.3 Finanční nástroj pro MSP
V dubnu 1999 zavedla Evropská komise finanční nástroj pro MSP pro mikropodniky a malé a střední podniky, které působí v zemích, které usilovaly o přistoupení k EU, ve střední a východní Evropě. Finanční nástroj pro MSP, do něhož plynou prostředky z EBRD, EIB a CEB/KfW
CEB/KfW : Council of Europe Development Bank/ Kreditanstalt für Wiederaufbau. , poskytuje kapitál MSP prostřednictvím úvěrů místním bankám, leasingovým společnostem a prostřednictvím investic do soukromých akciových fondů.
Nástroj v současnosti funguje v Bulharsku, v české republice, v Estonsku, v Maďarsku, v Lotyšsku, v Litvě, v Polsku, v Rumunsku, na Slovensku, ve Slovinsku a v Turecku. Finanční zprostředkovatelé v kandidátských zemích zapojených do tohoto programu se musí zavázat, že významnou částí jejich podnikání bude snaha o rozvoj činnosti MSP.
2.3 Rozsáhlé investice do infrastruktury
Od prosince 2003 byl dán v rámci iniciativy „Akce pro růst“ nový podnět k financování transevropských sítí ze strany EIB pod názvem „finanční nástroj pro transevropské sítě“ (TIF). Banka navrhuje zvýšit současný úvěrový cíl nástroje TIF z 50 miliard EUR do roku 2010 na 75 miliard EUR do roku 2013.
2.3.1 Nástroj EU k ručení za úvěry pro transevropské sítě
Komise a EIB předložily nový společný návrh zřídit nástroj Společenství pro omezené záruky pro projekty transevropských dopravních sítí. Tento koncept se zaměřuje na velmi specifický, časově omezený požadavek umožnit rozvoj prioritních pilotních projektů (PPP) u projektů transevropských dopravních sítí. Částka pravděpodobně ve výši 500 milionů EUR by byla vzata z celkového přídělu prostředků na transevropské sítě a byla doplněna o přibližně stejnou částku z vlastních rezerv EIB, celkově tedy bude k dispozici 1 miliarda EUR. Takový nástroj by vedl ke značnému pákovému efektu, kterým by bylo možno získat až dvacetinásobek (tj. kolem 20 miliard EUR) ve formě preferenčních dlouhodobých půjček.
2.3.2 Projekt JASPERS (Joint Assistance in Supporting Projects in European Regions)
JASPERS je projekt partnerství mezi Komisí (DG REGIO), EIB a EBRD v podobě nástroje technické pomoci, který je k dispozici členským státům, které jej využívají, zcela zdarma. Realizace a financování odpovídajících projektů by mohly výrazně přispět k hospodářské a sociální soudržnosti, zejména v nových členských státech. Pro JASPERS není třeba žádného rozhodnutí o prostředcích z rozpočtu EU.
2.3.3. Společný podnik Galileo (GJU)
EIB je zapojena do poradní činnosti pro společný podnik Galileo. EIB by mohla mít zájem hrát mnohem aktivnější roli.
3. Poznámky zpravodaje
V rámci jednání o příštím finančním výhledu a možném příspěvku z prostředků EIB-EIF k prostředkům z rozpočtu EU by zpravodaj rád uvedl následující poznámky:
a) Finanční nástroje jako plná součást interinstitucionální dohody
Jak uvedl ve svých pracovních dokumentech č. 3, 4 a 5, navrhuje zpravodaj začlenit tento nový druh spolufinancování do příští IID. Ve svém pracovním dokumentu KOM(2006) 75 v konečném znění „Příspěvek k interinstitucionálnímu jednání o návrhu na prodloužení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu“ Komise vtělila do textu požadavky Evropského parlamentu následujícím způsobem:
„Evropský parlament, Rada a Komise se shodly, že aby se posílil pákový účinek rozpočtu EU prostřednictvím zvýšení pobídky k investicím, je nezbytné zavést mechanismy pro spolufinancování. Dále se shodly, že podpoří všechny druhy finančních nástrojů, které působí jako katalyzátory veřejnoprávních a soukromých investorů. Cílem by mělo být zvýšit v období 2007 – 2013 rizikový kapitál Evropské investiční banky na výzkum a vývoj až do výše 10 miliard EUR. Kromě toho by měly být posíleny nástroje určené ve prospěch projektů v oblasti transevropských sítí a ve prospěch malých a středních podniků. Komise předloží návrhy a podá zprávu rozpočtovému orgánu o činnostech financovaných Evropskou investiční bankou, Evropským investičním fondem a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (týká se nových členských států), které podporují investice ve všech těchto oblastech.“
Komise podpořila princip modernizace rozpočtu prostřednictvím spolufinancování činností souvisejících s Lisabonskou strategii s EIB-EIF.
Mechanismus podávání zpráv, který navrhuje Komise, by měl být podrobněji rozpracován, pokud jde o časový harmonogram a obsah; měl by poskytnout jednoznačné hodnocení pákového efektu v oblastech, kterých se týká jednání. Tento mechanismus by měl umožnit Parlamentu zhodnotit – jednou nebo dvakrát ročně –, jak mohou činnosti EIB-EIF doplnit snížený strop v okruhu 1a.
Formální návrhy by měly být předloženy do konce roku 2006.
b) Komplementarita
Vzhledem k tomu, že podpora EIB-EIF se zakládá na spojeném účinku finančních prostředků EIB a EU, mohly by představitelé EIB-EIF vysvětlit, jaké budou důsledky spolufinancování, pokud jde o úvěry EIB, a jaký bude pákový efekt snížení podílu rozpočtu EU v různých mechanismech (výzkum a vývoj, CIP, transevropské sítě) v důsledku škrtů Rady.
· Prostředky EIB a zdroje EU by se neměly nahrazovat, ale měly by se vzájemně doplňovat.
· Doplňkovost finančních prostředků EIB ve vztahu k prostředkům z rozpočtu EU by měla být způsobem, jak maximalizovat podporu ekonomiky EU.
· Pákový efekt by měl být kvantifikovatelný a pro občany viditelný.
· Spojení podpory EIB-EIF a finančních prostředků EU by mohlo zajistit větší přísnost při výběru hodnotných projektů.
· V rámci dobré spolupráce mezi institucemi by měly být finanční mechanismy EIB-EIF spolu s finančními prostředky EU transparentní.
c) Možnost, aby Unie splnila lisabonské cíle
· Zpravodaj je toho názoru, že vypracování nových finančních nástrojů by mohlo přispět k dosažení lisabonských cílů, zejména pokud bude snížen strop okruhu 1a.
· Je výbor ochoten podpořit závěry Evropské rady uvolněním částky 1 miliardy EUR z celkového přídělu prostředků na 7. rámcový program pro výzkum a vývoj?
· Je výbor ochoten požadovat další návrhy týkající se úvěrů pro další programy, jako jsou transevropské sítě, MSP a/nebo CIP?
· Pokud ano, jaká částka by byla nutná k dosažení potřebného kritického množství prostředků u těchto programů?
d) Krátkodobé pobídkové granty
Na základě programu Jeremie by měla EIB sdělit, jaké nástroje by mohla poskytnout pro krátkodobé pobídkové granty s rychlým pákovým efektem, aby mohla být provedena případná úprava v rámci přezkumu v polovině období.
Pracovní dokument Č° 7 o interinstitucionální dohodě o řádném finančním řízení
21. 3. 2006
1. Kontext
Ve svém usnesení ze dne 1. prosince 2005 požádal Evropský parlament Komisi, aby mu předložila revidovaný návrh interinstitucionální dohody. Ve dnech 15. a 16. prosince 2005 dospěla Evropská rada k politické dohodě o finančním výhledu na období 2007–2013.
Ve svém usnesení ze dne 18. ledna 2006 přijal Evropský parlament svůj postoj k dohodě Evropské rady a dohodu v její nynější podobě odmítl.
Dne 1. února 2006 přijala Komise revidovaný návrh na obnovení interinstitucionální dohody
KOM(2006) 36 v konečném znění. .
Ve svých pracovních dokumentech č. 3, 4 a 5 zpracoval zpravodaj své názory na to, jak by se měla kvalitativní hlediska vyjednávací pozice Parlamentu ze dne 8. června 2005 odrazit v příští IID.
Dne 15. února předložila Komise pracovní dokument „Příspěvek k interinstitucionálnímu jednání o návrhu na obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu“
KOM(2006) 75 , který vypracovala na základě požadavků Evropského parlamentu.
Jak bylo ohlášeno a poté, co se uskutečnilo několik interinstitucionálních schůzek a pracovních schůzek o odborných otázkách, předkládá zpravodaj v tomto pracovním dokumentu své návrhy k budoucí interinstitucionální dohodě o řádném finančním řízení. Oblast působnosti interinstitucionální dohody by měla být aktualizována a rozšířena. Dohoda by měla obsahovat část III zaměřenou na kvalitativní reformy s cílem zlepšit plnění rozpočtu EU.
· Návrhy vycházejí současně
- z revidovaného znění interinstitucionální dohody 1
- i z pracovního dokumentu „Příspěvek k interinstitucionálnímu jednání o návrhu na obnovení interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu“ 2 .
· Návrhy se skládají z
- vysvětlujícího výkladu ke každému změněnému/vloženému bodu
- a možného znění IID.
Interinstitucionální dohoda o řádném finančním řízení
Část I Rozpočtová kázeň, definice a prováděcí ustanovení
Část II Interinstitucionální spolupráce
Část III Zlepšení kvality plnění rozpočtu a odpovídající reformy
2. Obecné aspekty
Název interinstitucionální dohody
S cílem rozšířit oblast působnosti IID, aktualizovat její obsah a zlepšit její viditelnost se navrhuje změna názvu:
Možné znění
„Interinstitucionální dohoda o řádném finančním řízení“.
Bod 1 – Účel interinstitucionální dohody
Mohlo by být užitečné doplnit odkaz na možnost, že během příštího finančního období vstoupí v platnost Ústava, což může změnit veškerá pravidla finančního rámce a roční rozpočtový proces.
Bod 1a (nový) – Nová struktura IID
Možné znění
„V případě, že Ústavní smlouva vstoupí v platnost v průběhu období, na které se vztahuje finanční rámec stanovený v této interinstitucionální dohodě, svolají orgány zvláštní dohodovací řízení s cílem umožnit rychlý přechod od tohoto finančního rámce k právnímu systému stanovenému v článcích I-55 a III-402 Ústavy, s plným dodržením práv, která tyto články dávají každému z orgánů.“
3. ČÁST I: Rozpočtová kázeň
Bod 3 – Rozpočtové pravomoci a rozhodovací většina
Při jednání by měla být věnována pozornost dvěma problémům týkajícím se rozhodovací většiny.
Obecné pravidlo IID stanoví, že veškerá rozpočtová rozhodnutí by měla být přijímána většinou stanovenou v článku 272 Smlouvy (kvalifikovaná většina v Radě a v EP).
a) Nehledě k ustanovením interinstitucionální dohody je mezi členskými státy nepsaným pravidlem přijímat rozhodnutí, pro která IID stanoví kvalifikovanou většinu, jednomyslně.
b) Bod 23 IID stanoví jako specifickou výjimku z obecného pravidla jednomyslné rozhodnutí Rady v případě rozhodnutí revidovat finanční rámec nad 0,03 % HND Společenství. Tato výjimka bodu 23 by měla být zrušena.
Těmito otázkami je třeba se zabývat na politické úrovni.
Bod 3a (nový) – Rozpočtové pravomoci a rozhodovací většina – nový postup
Bylo by možno navrhnout nový článek zavádějící „lehčí postup“ pro rozhodnutí do určité stanovené hranice [např. x milionů] výše požadované částky. Tento postup by měl vycházet z modelu vymezeného ve Smlouvě (a ve finančním nařízení pro převody) založeného na klasifikaci výdajů (článek 272) – Rada rozhoduje o PV a Parlament o NPV. Tento „lehčí postup“ by měl být použitelný u všech postupů stanovených v IID (např. revize, flexibilita, globalizace, solidarita, pomoc při mimořádných událostech, úvěry a záruky), pokud je požadovaná částka pod určitou mezní hodnotou, která bude stanovena pro každý postup zvlášť.
Možné znění
„V případě nutnosti použít jeden z postupů stanovených v bodu 24 a v bodech 26 až 29 a v rámci částek uvedených v každém z níže uvedených článků platí, že nedosáhnou-li obě složky rozpočtového orgánu dohody, může Rada kvalifikovanou většinou rozhodnout o výdajích, které povinně vyplývají ze Smlouvy nebo z aktů přijatých na jejím základě. Evropský parlament může rozhodnout o nepovinných výdajích postupy vymezenými v článku 272 Smlouvy.“
Bod 12 – Obsah a oblast působnosti finančního rámce (automatické akceptování maximální míry růstu – MMR)
Automatické akceptování MMR má z hlediska dodržování IID a FV zásadní význam. V minulosti Rada hrozila, že nebude dodržovat tento bod, tj. zamítne rozpočet, který nepřekračuje stropy, ale jde nad rámec statistické MMR.
Každý orgán má právo neuplatňovat tento článek, ale důsledky tohoto kroku musí být jasné: v tomto případě přestává platit dohoda a použije se článek 272.
Možné znění
„V případě, že jedna složka rozpočtového orgánu nesouhlasí s MMR, která je výsledkem hlasování o návrhu rozpočtu, který nepřekračuje stropy dohodnuté v příloze I, pozastavuje se platnost IID a FV a měl by se použít postup stanovený v článku 272 Smlouvy o ES.“
Bod 17 – Úpravy související s prováděním
Podobný postup byl obsažen v interinstitucionální dohodě na období 1992–1999 – úprava, která souvisí s prováděním, by měla vést k možnosti změnit roční stropy během daného období, jak pro závazky, tak pro platby, aniž by se změnila celková částka.
Možné znění
„Do konce března předloží Komise zprávu o plnění všech programů přijatých postupem spolurozhodování (viz bod 38) a posoudí důvody případů neplnění. Komise v případě potřeby navrhne rozpočtovému orgánu možnost změnit skladbu výdajů daného programu a uvede výsledný dopad této změny na stropy“.
Bod 20a (nový) – Rozpětí pro roční proces
Při takto napjatém finančním výhledu, kdy většinu nebo všechna rozpětí, která jsou k dispozici, nejspíše pohltí programy přijaté postupem spolurozhodování, je vysoké riziko, že rozpětí pro roční proces bude velmi omezené nebo nulové. To by mohlo bránit EP v uplatňování jeho pravomocí během ročního procesu, pokud jde o roční programy, činnostem Komise v rámci jejího autonomního rozhodování a její schopnosti zajistit, aby byly dodržovány celkové částky přidělené na pilotní projekty a přípravné akce.
Evropský parlament by měl navrhnout, aby byla zaručena dostatečná rozpětí.
Možné znění
„Komise se každoročně při předkládání PNR zaváže, že dodrží roční částku uvedenou ve finančním výkazu každého programu přijatého postupem spolurozhodování a že ponechá ve všech okruzích finančního výhledu dostatečné rozpětí, které umožní normální průběh rozpočtového procesu. Pokud bude mít Komise za to, že dané rozpětí není dostatečné pro potřeby ročního procesu, měla by předložit návrh využít nástroje pro flexibilitu.“
Bod 21a (nový) – Zůstatek z předchozích roků
Interinstitucionální dohoda by měla stanovit nový mechanismus financování činností mimo působnost finančního výhledu umožňující zapsat do rozpočtu nevyčerpané prostředky (v položkách závazků i plateb) z předchozích roků. Takový mechanismus může znamenat nutnost změnit finanční nařízení.
V současnosti se nevyužité položky plateb z roku N–1 zapisují do příjmů rozpočtu na rok N prostřednictvím opravného rozpočtu předkládaného přibližně v květnu, a přitom se v příslušném poměru snižují příspěvky jednotlivých členských států.
Nový mechanismus by mohl zahrnovat vytvoření rozpočtové položky ad hoc s názvem Zůstatek z předchozích roků ve výdajové části rozpočtu, mimo finanční rámec. Po provedení účetní uzávěrky za rok N–1 by měla být část prostředků ze zůstatku za předchozí rok zapsána prostřednictvím opravného rozpočtu do zvláštní rozpočtové položky roku N, jak do závazků, tak do plateb.
Prostředky zapsané do této rozpočtové položky lze převést do jakékoli provozní rozpočtové položky převodem, pokud je pod stropem příslušného okruhu k dispozici rozpětí, a v opačném případě jedním z dalších postupů stanovených v IID.
Kdykoli je nutno získat navíc další zdroje pro některý ze specifických postupů stanovených v IID (např. revize, flexibilita, globalizace, solidarita, pomoc při mimořádných událostech, úvěry a záruky), měla by Komise navrhnout, aby byly potřebné finanční prostředky získány
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhy;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
O způsobu získání finančních prostředků by měl rozhodnout rozpočtový orgán.
Komise může rozpočtovému orgánu navrhnout použití prostředků zapsaných ve zvláštní rozpočtové položce Zůstatek z předchozích roků . Rozpočtový orgán může rozhodnout po dohodovacím řízení v červenci.
Možné znění
„Prostředky, které zůstaly na konci rozpočtového roku nevyužity, mohou být přeneseny a zrušené prostředky mohou být znovu poskytnuty až do výše xx miliard a zapsány do následujících dvou roků. Tato částka bude zapsána do zvláštní rozpočtové položky, nad rámec příslušné částky stanovené v příloze I. Tuto částku lze použít pouze po převodu do provozní rozpočtové položky v souladu s postupy článku 24 finančního nařízení nebo specifickými postupy stanovenými v bodu 24 a v bodech 26 až 29 této IID.“
Bod 22 – Revize finančního rámce: použití postupu revize
Tento bod by měl jasněji vymezit okolnosti, za kterých by se měl použít postup revize spíše než nástroj pro flexibilitu:
· ke změně stropů bez vyčleňování prostředků pro konkrétní politiku;
· ke změně stropů pro konkrétní politiku, pokud je délka platnosti změny více než [tři] roky;
· pokud jde o změnu ve struktuře finančního výhledu – např. o přidání nového okruhu.
Kterákoli ze složek rozpočtového orgánu může požádat Komisi, aby dala podnět k postupu revize buď v rámci předložení APS, nebo po předložení PNR.
Možné znění
„Kromě pravidelných technických úprav, úprav souvisejících s podmínkami provádění a využívání nástroje pro flexibilitu může být finanční rámec revidován na návrh Komise při zachování stropu vlastních zdrojů v případě změny stropů, kdy buď nejsou přiděleny prostředky na konkrétní politiku, nebo jsou přiděleny na určitou politiku a zároveň délka platnosti změny překračuje [tři] roky, nebo v případě přidání nového okruhu.“
Bod 23 – Revize finančního rámce: většina
Jak je uvedeno v bodě 3 a v bodě 3a (novém), měly by být přípustné pouze dva druhy většiny: většina podle článku 272 a postup založený na pravomoci každého orgánu vycházející z klasifikace výdajů (bod 3a (nový)). Vzhledem k tomu, že revize představuje zásadnější změnu finančního rámce (např. přidání nové politiky nebo dokonce celého nového okruhu), je žádoucí provést v tomto bodě dvě změny: zaprvé změnit horní mez u rozhodnutí o výši vlastních zdrojů (1,31 % HND u závazků a 1,24 % u plateb) a zadruhé vypustit zmínku o jednomyslnosti.
Možné znění
„Každé rozhodnutí revidovat finanční rámec v rámci rozpětí stanoveného rozhodnutím Rady o výši vlastních zdrojů ( ... ... ... .....) přijmou společně obě složky rozpočtového orgánu v souladu s bodem 3.“
Bod 24 – Revize finančního rámce
Kdykoli je nutné použít tento postup, měla by Komise navrhnout, aby byly finanční prostředky získány jedním nebo více níže uvedenými způsoby:
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhy;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
Rozhodnutí o způsobu financování by měl přijmout rozpočtový orgán rozpočtovými většinami vymezenými v bodu 3, pokud není potřebná částka nižší než [xxx milionů]; v opačném případě se použije „lehčí postup“ podle bodu 3a (nového) .
Možné znění
„Aniž jsou dotčena ustanovení bodu 41, pokud rozpočtový orgán přijme rozhodnutí přistoupit k revizi finančního rámce v souladu bodem 22, orgány prozkoumají v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. možnost zvýšení stropu daného okruhu a následného výběru dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
Cílem by mělo být, že významná částka, v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, by se měla pohybovat v mezích stropu pro příslušný okruh. V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 26 – Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech neměla být zahrnuta do okruhu 4 ani do finančního rámce, jak uvedl Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2005. Pro financování rezervy mimo finanční výhled, jako v případě Fondu solidarity, bude standardním postupem buď převod nevyužitých prostředků, nebo schválení opravného rozpočtu. Proti druhé možnosti se důrazně postaví Komise, protože soudí, že by to zbrzdilo schopnost EU reagovat.
Kdykoli je nutné použít tento postup, měla by Komise navrhnout, aby byly finanční prostředky získány jedním nebo více níže uvedenými způsoby:
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhy;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
Rozhodnutí o způsobu financování by měl přijmout rozpočtový orgán rozpočtovými většinami vymezenými v bodu 3, pokud není potřebná částka nižší než [xxx milionů]; v opačném případě se použije „lehčí postup“ podle bodu 3a (nového) .
Možné znění
„Potřebné položky závazků na pomoc při mimořádných událostech by měly být zapsány do rozpočtu v rámci příslušného okruhu, nad rámec příslušné částky stanovené v příloze I. Rezerva na pomoc při mimořádných událostech má poskytnout rychlou reakci na konkrétní požadavky pomoci třetím zemím po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu. Je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při řízení civilní krize a ochrany, vyžadují-li to okolnosti. Roční částka je po dobu platnosti finančního rámce stanovena na 221 milionů EUR ve stálých cenách.
Dojde-li Komise k závěru, že je třeba využít tuto rezervu, předloží oběma složkám rozpočtového orgánu návrh na převod z této rezervy do příslušné rozpočtové položky. Rozpočtový orgán prozkoumá v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. výběr dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 27 – Fond solidarity Evropské unie
Kdykoli je nutné použít tento postup, měla by Komise navrhnout, aby byly finanční prostředky získány jedním nebo více níže uvedenými způsoby:
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhy;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
Rozhodnutí o způsobu financování by měl přijmout rozpočtový orgán rozpočtovými většinami vymezenými v bodu 3, pokud není potřebná částka nižší než [xxx milionů]; v opačném případě se použije „lehčí postup“ podle bodu 3a (nového) .
Možné znění
„Fond solidarity Evropské unie má umožňovat rychlou finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v základním právním aktu. Maximální roční částka vyhrazená Fondu solidarity činí 1 miliardu EUR. K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Ta část roční částky, která není zapsána v rozpočtu, nesmí být přenesena do dalších let.
Ve výjimečných případech a pokud zbývající dostupné finanční prostředky fondu v roce, kdy došlo ke katastrofě (jak se stanoví v příslušném základním právním aktu), nestačí k uhrazení částky pomoci považované rozpočtovým orgánem za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z fondu pro následující rok. Roční částka fondu, která má být zahrnována každý rok do rozpočtu, nesmí v žádném případě překročit částku 1 miliardy EUR.
Jestliže jsou splněny podmínky pro využití prostředků Fondu solidarity stanovené v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí uvolnit prostředky z nástroje solidarity přijmou společně obě složky rozpočtového orgánu. Příslušné položky závazků se zapisují do rozpočtu nad rámec příslušných okruhů finančního rámce, jak se stanoví v příloze I. Je-li rozhodnuto přistoupit k využití takového nástroje, orgány prozkoumají v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. výběr dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 28 – Nástroj pro flexibilitu
Podmínky, za kterých lze použít nástroj pro flexibilitu, by měly být stanoveny jasněji. Nástroj pro flexibilitu by měl být využíván:
· pro specifické potřeby
· po dobu nejvýše [tří let].
Jinak by se měl použít postup revize vymezený v bývalém bodu 24.
Kdykoli je nutné použít tento postup, měla by Komise navrhnout, aby byly finanční prostředky získány jedním nebo více níže uvedenými způsoby:
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhy;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
Rozhodnutí o způsobu financování by měl přijmout rozpočtový orgán rozpočtovými většinami vymezenými v bodu 3, pokud není potřebná částka nižší než [xxx milionů]; v opačném případě se použije „lehčí postup“ podle bodu 3a (nového) .
Možné znění
„Pokud rozpočtový orgán přijme rozhodnutí využít takový nástroj, orgány prozkoumají v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. výběr dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
Cílem by mělo být, že významná částka, v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, by se měla pohybovat v mezích stropu pro příslušný okruh.
V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 29 – Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
Fond pro přizpůsobení se globalizaci není zahrnut do finančního rámce a je financován z rozpětí za dva roky.
Kdykoli je nutné použít tento postup, měla by Komise navrhnout, aby byly finanční prostředky získány jedním nebo více níže uvedenými způsoby:
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhy;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
Rozhodnutí o způsobu financování by měl přijmout rozpočtový orgán rozpočtovými většinami vymezenými v bodu 3, pokud není potřebná částka nižší než [xxx milionů]; v opačném případě se použije „lehčí postup“ podle bodu 3a (nového) .
Možné znění
„Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci je určen k tomu, aby poskytoval další pomoc pracovníkům, které zasáhly důsledky strukturálních změn uvnitř modelů světového obchodu, při jejich novém začlenění na trhu práce.
Fond nesmí překročit maximální roční částku 500 milionů EUR. Jestliže nastanou podmínky pro využití prostředků Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci stanovené v příslušném základním právním aktu, navrhne Komise, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí uvolnit prostředky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci přijmou společně obě složky rozpočtového orgánu.
Příslušné položky závazků se zapisují do rozpočtu do odpovídajících okruhů finančního rámce, v případě nutnosti nad příslušné částky, jak je stanoveno v příloze I.
Pokud rozpočtový orgán přijme rozhodnutí využít tento nástroj, orgány prozkoumají v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. možnost zvýšení stropu daného okruhu a následného výběru dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 31 – Doba platnosti
Sedmiletý finanční rámec může částečně ohrozit pravomoci příštího Parlamentu a příští Komise.
Zároveň musí být chráněny dohodnuté částky víceletých programů.
Tento bod by měl vytvořit možnost uskutečnit postup ad hoc s cílem zhodnotit fungování současné dohody a finančního rámce a zachovat výsadní pravomoci EP, který musí potvrdit prodloužení/změnu/ zamítnutí současného FV/IID.
Možné znění
„Nově zvolený Parlament se může rozhodnout potvrdit, změnit nebo vypovědět současnou interinstitucionální dohodu a finanční rámec, přičemž zajistí zachování celkových přídělů finančních prostředků pro víceleté programy jako zaručeného minima.“
4. ČÁST II: Interinstitucionální spolupráce
Bod 40 – Odkaz na finanční programování (část III)
V tomto bodu by měl být odkaz na finanční důsledky finančního programování a na možnost využít v případě potřeby nástroj pro flexibilitu, v souladu se společným prohlášením o finančním programování z července 2000.
Možné znění
„Finanční výkazy programů mohou být také revidovány v souvislosti se snahou sladit legislativní a finanční programování při pravidelné dvouleté aktualizaci platných právních předpisů, projednávaných právních předpisů a budoucích právních předpisů, včetně využití nástroje, který dává k dispozici současná IID ve svých bodech 21a, 24 a 28, a v případech, kdy se zjistí, že stropy jsou příliš nízké.“
Bod 43 a 44 (nový) – Financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)
Ustanovení by měla zohledňovat dohody uzavřené mezi orgány v posledních letech.
Možné znění
43. „U výdajů na SZBP, které jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s článkem 28 Smlouvy o Evropské unii, se orgány snaží v rámci dohodovacího řízení stanoveného v příloze II a na základě předběžného návrhu rozpočtu sestaveného Komisí dospět každoročně k dohodě o částce provozních výdajů, kterými má být zatížen rozpočet Společenství, a o rozdělení této částky mezi články rozpočtové kapitoly „SZBP“. Nedojde-li k dohodě, rozumí se, že Evropský parlament a Rada zapíší do rozpočtu částku z předchozího rozpočtu nebo částku navrženou v předběžném návrhu rozpočtu, podle toho, která je nižší.
Celková částka provozních výdajů SZBP se zapisuje v plném rozsahu do jedné kapitoly rozpočtu (SZBP). Tato částka má pokrývat skutečné předvídatelné potřeby a přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Každý článek obsahuje společné akce a rozhodnutí Rady k provedení již přijatých společných akcí, opatření plánovaná, ale dosud nepřijatá, a všechny budoucí, tj. nepředvídané akce, které přijme Rada během daného rozpočtového roku.
Jelikož podle finančního nařízení má Komise pravomoc převádět v rámci akce SZBP položky autonomně mezi články téže rozpočtové kapitoly, tj. v rámci prostředků přidělených pro SZBP, bude tak zajištěna pružnost, která se považuje za nezbytnou pro rychlé provádění akcí SZBP. Pokud se částka rozpočtu pro SZBP během rozpočtového roku ukáže jako nedostatečná k pokrytí nutných výdajů, hledají Evropský parlament a Rada na návrh Komise naléhavě řešení.
Evropský parlament, Rada a Komise se dohodly, že částka pro akce zapsané do článku uvedeného ve čtvrté odrážce nesmí přesáhnout 20 % celkové částky rozpočtové kapitoly SZBP.“
44. „Rada každoročně připraví prognostický dokument, v němž budou stanoveny hlavní hlediska a strategická rozhodnutí společné zahraniční a bezpečnostní politiky včetně finančních důsledků pro souhrnný rozpočet Evropské unie na rok n+1 a dokument vyhodnocující opatření přijatá v roce n-1. Předsednictví Rady bude tyto dokumenty Rady konzultovat s Evropským parlamentem. Dokumenty budou předány Parlamentu do 15. června daného roku.
Podle dohody, ke které se dospělo na dohodovacím jednání dne 24. listopadu 2003, předsednictví Rady, na politické úrovni velvyslance, a dvě následující předsednictví budou v kontextu pravidelného politického dialogu se dvěma příslušnými výbory Parlamentu informovat o nadcházejících otázkách a možnostech SZBP a s předstihem upozorňovat na společné akce SZBP, které by mohly mít významný finanční dopad, na společných konzultačních jednáních konaných nejméně pětkrát za rok, které budou naplánovány na prvním trialogu roku s předsednictvím Rady úřadujícím v daném roce, jak je uvedeno v příloze II. Komise bude zapojena do těchto jednání a bude se jich účastnit.
Kdykoli Rada přijme rozhodnutí v oblasti SZBP, které s sebou nese výdaje, v každém případě neprodleně a nejpozději do pěti dnů po přijetí konečného rozhodnutí předá Evropskému parlamentu odhad plánovaných nákladů („finanční výkaz“), zejména nákladů souvisejících s časovým rámcem, potřebnými zaměstnanci, využitím prostor a další infrastruktury, dopravním zařízením, požadavky v oblasti školení a bezpečnostními opatřeními.
Komise čtvrtletně informuje rozpočtový orgán o provádění akcí SZBP a o předběžných finančních odhadech pro zbývající část rozpočtového roku.“
Bod 44a (nový) – Financování prostoru svobody, bezpečnosti a práva
Měl by být stanoven nový postup, jenž by zaručil práva Parlamentu při rozhodování v této oblasti prostřednictvím strukturovaného dialogu, který by se mohl konat během červencového dohodovacího řízení.
Možné znění
„U výdajů na svobodu, bezpečnost a právo, které jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropských společenství v souladu s článkem xx Smlouvy o Evropské unii, se orgány snaží v rámci dohodovacího řízení stanoveného v příloze II a na základě předběžného návrhu rozpočtu sestaveného Komisí dospět každoročně k dohodě o částce provozních výdajů, kterými má být zatížen rozpočet Společenství, a o rozdělení této částky podle nových priorit prostřednictvím dialogu v rané fázi ročního procesu.“
Příloha II – Interinstitucionální spolupráce v oblasti rozpočtu (opětovné začlenění do bodu)
· Za písmeno C,
Nový postup pro svobodu, bezpečnost a spravedlnost:
Tato příloha by měla rovněž obsahovat odkaz na postup související se strukturovaným dialogem, v jehož rámci se stanovují priority výdajů spojených s prostorem svobody, bezpečnosti a práva.
· Pod písmeno D ,
- proveditelnost: co se týče posouzení, které vypracovala Komise o proveditelnosti změny plánované rozpočtovým orgánem, a zejména PP a PA, plánovaná lhůta (polovina června) by měla být přizpůsobena časovému harmonogramu Evropského parlamentu (polovina září).
- roční stropy pro PP/PA byly plánovány pro EU–15 a od roku 1999 nebyly aktualizovány. Měly by proto být přizpůsobeny rozšířené EU o 25/27 státech.
- stropy pro PP/PA: Komise vypustila bývalé články 36 a 37, neboť je pokrývá článek 49 finančního nařízení, a stanovila nové stropy v příloze II písm. D revidované interinstitucionální dohody. Komise upravila stropy z roku 1999 na ceny roku 2004 a zvýšila je o 10 %, aby bylo zohledněno rozšíření.
Možné znění
„Všechny tři orgány navíc souhlasí s omezením celkové částky položek vyhrazených na pilotní režimy na 40 milionů EUR [namísto 38 milionů] ročně. Souhlasí také s omezením celkové částky vyhrazené pro položky určené na nové přípravné akce na 50 milionů EUR [namísto 36 milionů] v každém rozpočtovém roce a s omezením celkové částky položek, které jsou v současné době vyčleněny na přípravné akce, na 100 milionů EUR [namísto 90 milionů] .“
5. ČÁST III (nová): Zlepšení kvality plnění rozpočtu a odpovídající reformy
Nové body, které mají být začleněny do textu:
Bod 45 (nový) – Finanční nařízení
Účel
Bez zpřístupnění programů Společenství a bez plnění rozpočtu, které by bylo přívětivější k uživatelům, se činnost Unie nedostane až k lidem a mnoho politik nedosáhne očekávaných výsledků. Klíčem ke snadnějšímu přístupu k programům Společenství a jednoduššímu plnění rozpočtu je reforma finančního nařízení, návodu k provádění programů a rozpočtu Unie. Společným cílem reformy finančního nařízení by mělo být dosažení jednodušších, rychlejších, průhlednějších, spolehlivějších a také nákladově efektivnějších pravidel a postupů.
Postup
Měl by být dohodnut skutečný dohodovací postup, který vychází ze společného prohlášení z roku 1975 a který byl již použit při revizi v roce 2002, aby obě složky rozpočtového orgánu získaly rovnocenné postavení.
Orgány také usilují o úzkou a konstruktivní interinstitucionální spolupráci v zájmu rychlého ukončení jednání o prováděcích pravidlech, aby byly zjednodušeny postupy financování a současně zajištěna vysoká ochrana finančních zájmů Společenství.
Evropský parlament a Rada jsou pevně odhodlány zakončit včas jednání o finančním nařízení, aby mohlo vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2007.
Obsah
Níže uvedené zásady, úpravy a/nebo vyjasnění týkající se bodů souvisejících s finančním nařízením by měly být začleněny do nové interinstitucionální dohody s cílem zajistit, aby byl rozpočet plněn efektivněji, s menší byrokratickou zátěží a větší průhledností a způsobem, který je blíže k občanům:
· uvést odkaz na článek 5 Smlouvy o ES ( zásada proporcionality ), kterým se musí za každých okolností řídit administrativní kroky týkající se plnění rozpočtu (náklady na správu grantů/smluv musí být úměrné hodnotě grantu/smlouvy) (pozm. návrhy 28, 46, 86, 116 ke zprávě o revizi finančního nařízení, dále jen „FN“).
· závazek orgánů výslovně uvést všechny odchylky od finančního nařízení nebo výjimky z něj a odůvodnit návrhy odchylek nebo výjimek (pozm. návrh 29 FN);
· stanovit právo Parlamentu na jeho účast – po dobu sedmi let během trvání programu – na rozhodování o zvláště důležitých nabídkových řízeních, která vybere příslušný výbor Parlamentu („ droit de regard formalisé “). Je třeba stanovit včasné hodnocení a přezkoumání programů, které zajistí, že v dostatečném předstihu před koncem období bude možné provést změny programů, budou-li nutné („Diligent Monitoring“). Po provedení programu musí být předložena zpráva zejména o počtu přijatých a zamítnutých žádostí, o příjemcích grantů, o délce zpracování žádostí a o všech překážkách při provádění postupů (pozm. návrhy 76, 107 FN).
· pravidelné posuzování dopadu právních předpisů včetně funkce kontroly subsidiarity a neustálého ověřování alternativních možností. Návrhy pozměňujících předpisů by měly být vždy předkládány společně s úplným zněním a s odůvodněním každé navrhované změny. (Není výslovně uvedeno ve FN, ale při práci na jeho ustanoveních byl tento úzus považován za naprostou nutnost).
· zřízení interinstitucionální pracovní skupiny , která bude připravovat a doprovázet přezkoumání finančního nařízení v polovině období a jeho revizi.
Možné znění
„Ustanovení finančního nařízení jsou významným nástrojem pro kvalitu plnění rozpočtu a měla by zajišťovat přístup k programům Společenství a plnění rozpočtu, jež bude přívětivější k uživatelům. Veškeré reformy by měly mít za cíl jednodušší, rychlejší, průhlednější, spolehlivější a nákladově efektivnější pravidla a postupy.
Orgány se zavazují k tomu, že:
· naleznou rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů a s ní spojenými administrativními náklady, přičemž zohlední zásadu proporcionality;
· výslovně uvedou veškeré odchylky od finančního nařízení nebo výjimky z něj a odůvodní návrhy těchto odchylek a výjimek;
· zřídí interinstitucionální pracovní skupinu, která bude připravovat a doprovázet pravidelná přezkoumání (každé tři roky) a budoucí celkovou revizi finančního nařízení.
Komise zajistí, aby:
· spolu s návrhem pozměňujících předpisů bylo předkládáno úplné znění legislativního aktu a odůvodnění každé navrhované změny;
· byla pravidelně prováděna posouzení dopadu legislativního aktu včetně funkce kontroly subsidiarity;
· výroční zprávy o činnosti předkládané generálními ředitelstvími rozpočtovému orgánu obsahovaly souhrnné informace o nabídkových řízeních a jejich výsledcích.“
„Prohlášení:
V rámci revize finančního nařízení se orgány zavazují zlepšit plnění rozpočtu a zvýšit viditelnost a přínos financování z prostředků EU pro občany, aniž by byl zpochybněn pokrok, kterého bylo dosaženo přepracováním nařízení v roce 2002. Stejně jako v roce 2002 bude přezkoumání finančního nařízení přijato na základě upraveného návrhu Komise a po skutečném dohodovacím postupu
Srov. společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 4. března 1975 (Úř. věst. č. C 89, 22.4.1975, s. 1). zaměřeném na dosažení účinného konsensu mezi Evropským parlamentem a Radou. Orgány také usilují o úzkou a konstruktivní interinstitucionální spolupráci v zájmu rychlého dokončení prováděcích pravidel, aby byly zjednodušeny postupy financování a současně zajištěna vysoká ochrana finančních zájmů Unie. Evropský parlament a Rada jsou pevně odhodlány zakončit jednání o finančním nařízení tak, aby mohlo vstoupit v platnost dnem 1. ledna 2007.
Orgány jsou si vědomy významu společné standardizační služby pro formuláře a postupy, pokud jde o podobné granty, databáze pro informování žadatelů, informací a poradenství pro žadatele, potřeby právní jistoty a možnosti právních opravných prostředků; odpovědnosti: jasnějšího rozlišení mezi úmyslným poškozením a chybami, ochrany práv Parlamentu (např. převodů), „droit de regard formalisé“ a zavazují se k nalezení společných řešení v rámci legislativního postupu ve věci finančního nařízení.“
Bod 46 (nový) – Certifikace členskými státy
Možné znění
„V zájmu toho, aby byla v členských státech a Evropské komisi zabezpečena vnitřní kontrola bez zvýšení administrativní zátěže, což je podmíněno zjednodušením výchozích právních předpisů, má prioritu manažerská odpovědnost na příslušné úrovni členského státu, čímž jsou informace potvrzovány nebo zaručovány v rámci sdíleného řízení. Příslušná ustanovení v tomto smyslu jsou stanovena ve finančním nařízení (článek xx).“
Bod 47 (nový) – Nové finanční nástroje
Možné znění
A. O nástrojích
„Zavedení mechanismů spolufinancování je nezbytné pro posílení pákového efektu rozpočtu EU zvýšením pobídek k financování. Podporovány jsou všechny typy finančních nástrojů, které působí jako katalyzátor pro veřejné a soukromé investory. V důsledku toho Komise ve spolupráci s EIB navrhuje:
- v souladu se závěry Evropské rady z prosince 2005 zvýšit o 10 miliard EUR kapacitu EIB pro úvěry v oblasti výzkumu a vývoje na období 2007–2013
- zvýšit až o xx miliard EUR kapacitu EIB v oblasti transevropských sítí a malých a středních podniků.“
B. O výkaznictví
„Komise při překládání PNR předloží rozpočtovému orgánu zprávu o činnostech financovaných EIB, EIF a EBOR na podporu investic ve všech oblastech uvedených výše pod písmenem A.“
Bod 48 (nový) – Ustanovení o přezkoumání
Tento bod by měl být zlepšen doplněním čtyř cílů:
- zapojit Evropský parlament do činnosti Komise a vytvořit pracovní skupinu na interinstitucionální úrovni;
- lépe vymezit cíl vlastních zdrojů včetně myšlenky uspořádat konferenci s národními parlamenty a Evropským parlamentem;
- přijmout komplexní přezkoumání Komise včetně výdajů na zemědělství s možností zavedení spolufinancování;
- začlenit posouzení tohoto přezkoumání s hlasováním v EP, které by potvrdilo současnou dohodu.
Možné znění
Do konce roku 2008 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě komplexní přezkoumání – včetně odpovídajících návrhů Komise – zabývající se všemi aspekty výdajů a zdrojů EU a posudek fungování současné dohody s cílem zajistit, aby byl rozpočet vybaven prostředky k řešení výzev v budoucnosti.
Každá složka rozpočtového orgánů může do března 2010 přijmout rozhodnutí o návrhu Komise včetně rozhodnutí o pokračování, změně a zamítnutí současné interinstitucionální dohody.
Počátkem roku 2007 bude vytvořena pracovní skupina ad hoc tvořená zástupci rozpočtového orgánu, která bude informovat rozpočtový orgán o pokroku dosaženém při tomto přezkoumání, a bude-li na místě získat její stanovisko, předloží rozpočtovému orgánu vždy před červencovým dohodovacím řízením zprávu o dosaženém pokroku.
Pokud jde o vlastní zdroje, vzhledem k úloze vlád a národních parlamentů bude počátkem roku 2007 svolána konference se zástupci vlád a národních parlamentů. Závěry této konference zohlední Komise ve své bílé knize.“
Bod 49 (nový) – Reforma systému vlastních zdrojů
Možné znění
„Vzhledem k nutnosti dát Evropské unii průhledný a nezávislý systém vlastních zdrojů, který by nahradil současný systém, souhlasí orgány s tím, že přípravné práce na vytvoření takového systému budou svěřeny konferenci, které zúčastní Evropský parlament a národní parlamenty. Konference určí hlavní směry pro návrhy Komise, které budou předloženy do konce roku 2008.“
Bod 50 (nový) – Agentury
Možné znění
„Zavádí se závazný strop pro budoucí nové agentury, aby se předešlo omezení operačních programů a programů Společenství. Stropy konkrétního okruhu mohou být upraveny pouze rozhodnutím rozpočtového orgánu. Pokud rozpočtový orgán přijme rozhodnutí financovat novou agenturu nebo zvýšit prostředky pro agenturu existující, orgány prozkoumají v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. možnost zvýšení stropu daného okruhu a následného výběru dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 51 (nový) – Evropské školy
Možné znění
„Pro Evropské školy se stanovuje závazný strop. Pokud by částka pro Evropské školy nebyla dostatečná, mohou být stropy upraveny pouze rozhodnutím rozpočtového orgánu. Pokud rozpočtový orgán přijme rozhodnutí financovat novou školu nebo zvýšit prostředky pro školu existující, orgány prozkoumají v níže uvedeném pořadí:
1. možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajícími do okruhu dotčeného revizí, až na výjimečné případy s výjimkou programů uvedených v bodu 39 této dohody;
2. částku, kterou lze použít ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků;
3. možnost zvýšení stropu daného okruhu a následného výběru dodatečných zdrojů, jakmile bude potřebná částka zapsána do rozpočtu. Orgány mohou zkoumat možnosti pro vyrovnání zvýšení stropu pro jeden okruh snížením stropu pro jiný okruh.
V případě, že se rozpočtovému orgánu nepodaří dohodnout se na způsobu financování, a až do výše [xx milionů] bude rozhodnutí přijato postupem uvedeným v bodu 3a.“
Bod 52 (nový) – Demokratická kontrola a koherentnost vnějších akcí
Možné znění
„Potřeba racionalizace nástrojů pro vnější akce a koncentrace programů pro nástroje řízení by neměly omezit pravomoci legislativního orgánu nebo rozpočtového orgánu. Orgány proto souhlasí s vytvořením postupu, který Parlamentu a Radě zajišťuje politickou kontrolu nad strategickými rozhodnutími, která – podle nařízení zřizujících nové nástroje vnější pomoci – budou delegována Komisi. Tento postup umožní Parlamentu a Radě vznést námitky proti návrhům opatření, která zahrnují taková strategická rozhodnutí, a požadovat od Komise, aby je stáhla nebo upravila.
Současná ustanovení rozpočtu o přeměně potenciálních kandidátů na předvstupní kandidáty se vzhledem ke značnému dopadu na rozpočet použijí také, pokud jde o nový víceletý finanční rámec, který byl stanoven ve společném prohlášení, jež doprovází úpravu a revizi finančního výhledu pro rozšíření o deset nových členských států ( A5-117/2003 , 9. 4. 2003; A6-153/2005 , body 29/30).
Komise předloží v PNR nomenklaturu, která umožní větší průhlednost v tematických a zeměpisných oblastech.“
Bod 53 (nový) – Finanční programování
Možné znění
„1. Komise dvakrát ročně – nejprve v květnu/červnu (spolu s dokumenty k PNR) a podruhé v prosinci/lednu (po přijetí rozpočtu) – předloží úplné finanční programování pro okruhy 1A, 2 (životní prostředí a rybolov), 3 a 4 finančního rámce na období 2007–2013. Tento dokument, rozdělený podle okruhů, oblastí politik a rozpočtových položek, by měl rozlišovat dvě fáze:
a) platné právní předpisy s rozlišením víceletých programů a ročních akcí:
u víceletých programů by Komise měla uvést postup, podle kterého byly přijaty (COD a CNS), jejich trvání, referenční částky, podíl vyčleněný na administrativní výdaje;
pro roční akce (PP-PA, agentury) a akce financované v rámci výlučných pravomocí Komise by měl dokument uvádět víceleté odhady a (pro PP-PA) rozpětí zbývající pod povolenými stropy v interinstitucionální dohodě ([38] milionů EUR pro PP a [90] milionů EUR pro PA);
b) projednávané právní předpisy : projednávané návrhy Komise s uvedením rozpočtové položky (nižší úroveň), kapitoly a oblasti politiky. Měl by být nalezen mechanismus aktualizace tabulek vždy, když bude přijat nový návrh, aby bylo možné posoudit finanční důsledky.
2. Komise by měla projednat způsoby křížových odkazů mezi finančním programováním a legislativním programováním, aby bylo možné vytvářet přesnější a spolehlivější prognózy. U každého legislativního návrhu by měla Komise uvést, zda je začleněn do programování na období květen–prosinec, nebo ne. Rozpočtový orgán by měl být informován zejména o:
a) všech nových přijatých legislativních aktech, které nebyly zařazeny do dokumentu pro období květen–prosinec (s odpovídajícími částkami);
b) všech projednávaných a předložených legislativních dokumentech, které nebyly zařazeny do dokumentu pro období květen–prosinec (s odpovídajícími částkami);“
Bod 54 (nový) – Vytvoření zvláštní rezervy na soudržnost
Možné znění
„Bez ohledu na ustanovení bodu 16 se vytváří zvláštní rezerva na soudržnost s nevyužitými prostředky z podokruhu 1b na léta 2007–2009, které budou přerozděleny v roce 2010. Příslušné položky závazků se zapisují do rozpočtu do odpovídajících okruhů finančního rámce, v případě nutnosti nad příslušné částky, jak je stanoveno v příloze I. Komise předloží návrh přerozdělení prostředků daných k dispozici a rozhodnutí přijmou společně Rada a Parlament.“
Bod 55 – Úvěry a záruky
Rezerva na úvěry a záruky by měla být vyňata z finančního rámce. Dotační mechanismus může fungovat, i pokud jsou prostředky vyčleněny mimo finanční rámec.
Kdykoli je nutné použít tento postup, měla by Komise navrhnout, aby byly finanční prostředky získány jedním nebo více níže uvedenými způsoby:
· přerozdělením prostředků v rámci okruhu nebo mezi okruhu;
· použitím prostředků ze zvláštní rozpočtové položky Zůstatek z předchozích roků ;
· výběrem dodatečných zdrojů od členských států.
Rozhodnutí o způsobu financování by měl přijmout rozpočtový orgán rozpočtovými většinami vymezenými v bodu 3, pokud není potřebná částka nižší než [xxx milionů]; v opačném případě se použije „lehčí postup“ podle bodu 3a (nového) .
22. 3. 2006
STANOVISKO Výboru pro zahraniční věci
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099(ACI) )
Navrhovatel:
Karl von Wogau
NÁVRHY
Výbor pro zahraniční věci vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. domnívá se, že nový finanční rámec by měl zajistit rozhodující výši finančních prostředků a docílit nepřetržitého růstu v přidělování prostředků na vnější pomoc, které bude odpovídat rozrůstajícím se úkolům a větším očekáváním v souvislosti s úlohou Unie;
2. znovu zdůrazňuje potřebu účinnějšího využití finančních prostředků EU v oblasti vnější pomoci, jak je uvedeno v usnesení o politických výzvách a rozpočtových prostředcích ze dne 8. června 2005
* Přijatá znění, P6_TA(2005)0224 . * , a vyzývá Radu, aby v oblasti výdajů EU namísto lineárního krácení u všech nástrojů EU uplatňovala podobné priority;
3. odmítá drastické krácení, které by postihlo výzkum v oblasti bezpečnosti, pokud by byly uplatněny limitní částky schválené vedoucími představiteli států a vlád; potvrzuje své rozhodnutí, a to i v napjatém finančním kontextu, přidělit této kritické oblasti výzkumu patřičné zdroje a zajistit řádné financování programu Galileo, který je zaměřený na vyspělou technologii a má strategický význam jak pro hospodářství, tak pro bezpečnost Evropské unie;
4. staví se proti žádosti Evropské rady, aby alespoň 90 % vnější pomoci EU bylo klasifikováno jako oficiální rozvojová pomoc; domnívá se, že závazné cíle tohoto druhu by mohly oslabit schopnost Unie poskytovat správný poměr politik s ohledem na partnerské země, a zejména dostát svým závazkům k zemím, ve kterých probíhá konflikt nebo které se z konfliktu zotavují;
5. pokládá za nezbytné vytvořit dobře dotované pružné nástroje, které by pokryly nepředvídatelné potřeby včetně potřeb víceleté povahy; je přesvědčen, že je zároveň třeba zjednodušit postup aktivace takových nástrojů a učinit ho méně těžkopádným; domnívá se ovšem, že tyto nástroje nemohou nahradit adekvátní běžné příděly rozpočtových položek a že by jejich zavedení mělo jít ruku v ruce se závazkem vhodně využít střednědobé hodnocení finančního rámce také pro rozpočet pro případ nepředvídatelných výdajů;
6. lituje pokusů uplatnit postupy mezivládní povahy při přidělování a řízení finančních prostředků pro činnosti společné zahraniční a bezpečnostní politiky v rámci rozpočtu EU;
7. očekává, že budoucí interinstitucionální dohoda zajistí neomezenou účast Parlamentu na každoročním přezkoumání společné zahraniční a bezpečnostní politiky; v tomto ohledu zdůrazňuje potřebu v předstihu konzultovat s Parlamentem s předstihem o aspektech a volbách v této oblasti politiky;
8. zdůrazňuje rostoucí vzájemnou závislost mezi civilními a vojenskými složkami operací EU a uznávanou potřebu jednotného plánování činností společné zahraniční a bezpečnostní politiky a evropské bezpečnostní a obranné politiky; v souvislosti s výše uvedenými informacemi a konzultačními mechanismy by tedy uvítal příležitost objasnit rozsah a povahu jednotlivých zdrojů financování;
9. je toho názoru, že nová interinstitucionální dohoda by měla zajistit financování společných nákladů na operace evropské bezpečnostní a obranné politiky z rozpočtu Společenství; v zájmu transparentnosti naléhavě žádá, aby interinstitucionální dohoda zahrnovala alespoň závazné ustanovení týkající se následného oznámení o mechanismech financování bezpečnostní politiky, které rozpočet Společenství nezahrnuje;
10. varuje Radu, že podstatné zvýšení výdajů společné zahraniční a bezpečnostní politiky, o něž se zasazují vedoucí státní představitelé, není slučitelné s limitními částkami výdajů, které předložili; naléhavě proto žádá členské státy, aby zajistily, že se nástroje Společenství budou navzájem lépe doplňovat a budou působit ve vzájemné součinnosti – zejména nový nástroj stability a činnosti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, což by Unii umožnilo, aby vhodněji reagovala na rostoucí finanční potřeby spojené s řešením krizí a opatřeními na nešíření jaderných zbraní;
11. vyzývá Parlament, aby zajistil účinné a efektivní provádění různých opatření společné zahraniční a bezpečnostní politiky tím, že prostřednictvím odpovědného výboru (Výboru pro zahraniční věci) jmenuje stálé zpravodaje, kteří budou dohlížet na tato opatření a na plnění příslušných článků podle rozpočtových okruhů společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
AFET 27.10.2005
Užší spolupráce
Ne
Navrhovatel Datum jmenování
Karl von Wogau 13.9.2004
Projednání ve výboru
22.2.2006
20.3.2006
Datum přijetí
21.3.2006
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
43
2
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Angelika Beer, Panagiotis Beglitis, André Brie, Elmar Brok, Philip Claeys, Véronique De Keyser, Giorgos Dimitrakopoulos, Ana Maria Gomes, Alfred Gomolka, Richard Howitt, Jana Hybášková, Toomas Hendrik Ilves, Michał Tomasz Kamiński, Helmut Kuhne, Vytautas Landsbergis, Emilio Menéndez del Valle, Francisco José Millán Mon, Pasqualina Napoletano, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Baroness Nicholson of Winterbourne, Raimon Obiols i Germà, Cem Özdemir, Justas Vincas Paleckis, Alojz Peterle, João de Deus Pinheiro, Mirosław Mariusz Piotrowski, Hubert Pirker, Paweł Bartłomiej Piskorski, Libor Rouček, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jacek Emil Saryusz-Wolski, György Schöpflin, Gitte Seeberg, Marek Maciej Siwiec, István Szent-Iványi, Konrad Szymański, Charles Tannock, Ari Vatanen, Karl von Wogau, Luis Yañez-Barnuevo García, Josef Zieleniec
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Irena Belohorská, Alexandra Dobolyi, Árpád Duka-Zólyomi, Patrick Gaubert, Jaromír Kohlíček, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Tatjana Ždanoka
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
24. 4. 2006
STANOVISKO Výboru pro rozvoj
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Navrhovatelka:
Glenys Kinnock
NÁVRHY
Výbor pro rozvoj vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. odmítá krácení částky financování, kterou na období 2007–2013 pro okruh 4 navrhla Komise, o 20,4 %, jak se dohodla Evropská rada na zasedání v prosinci 2005, neboť Společenství tak nebudou poskytnuty dostatečné finanční prostředky k tomu, aby mohlo plnit svou úlohu „globálního hráče“; domnívá se, že je nutno zajistit realističtější míru financování nikoli pouze proto, aby bylo možno reagovat na kritiku, že Společenství v oblasti vnější politiky koná příliš málo, nýbrž – a to je nejdůležitější – rovněž zajistit smysluplné úsilí, které by vedlo k odstranění chudoby v rozvojových zemích, v souladu se zásadami vytyčenými v rámci rozvojových cílů tisíciletí; zdůrazňuje zejména, že prostředky vyčleněné na rozvojové akce musí odpovídat závazkům přijatým členskými státy, že do roku 2015 zvýší svou úroveň oficiální rozvojové pomoci směrem k cíli Organizace spojených národů, který dosahuje 0,7 % hrubého národního produktu;
2. vítá stanovení nových priorit v oblasti vnější politiky, které kladou větší důraz na regiony sousedící se Společenstvím a poskytují prostředky k obnovení stability v případě politického neklidu; zdůrazňuje však, že tyto nové priority by neměly odvádět pozornost od skutečnosti, že je důležité dostát závazkům přijatým v souvislosti s rozvojovými cíli tisíciletí a upřednostňovat nejchudší země a nejchudší komunity v rámci jednotlivých zemí;
3. vyjadřuje plnou podporu doporučením Evropské rady z prosince 2005, že „by se Unie měla zaměřit na to, aby v průběhu let 2007–2012 alespoň 90 % celkové výše její vnější pomoci bylo započteno jako oficiální rozvojová pomoc v souladu se stávající definicí Výboru pro rozvojovou pomoc“;
4. souhlasí v zásadě se zjednodušením právního prostředí, avšak trvá na tom, že žádné ustanovení obsažené v interinstitucionální dohodě by nemělo mít vliv na výsledek současných či nadcházejících jednání o jeho legislativní činnosti, včetně legislativní architektury pro okruh 4 a poměrného přínosu plynoucího ze začleňování detailů politiky a finančních příspěvků do právních předpisů, jak se to v současné době navrhuje;
5. upozorňuje na opakované použití nástroje pružnosti k financování nepředvídaných potřeb v rámci okruhu 4 v průběhu období 2000–2006 a požaduje zachování dostatečného prostoru pod stropem okruhu 4, aby byly zajištěny prostředky pro podobné účely, které v budoucnosti pravděpodobně vzniknou; požaduje v tomto ohledu odpovídající prostředky pro flexibilitu pro finanční výhled jako celek, aby bylo možno poskytnout případné další prostředky pro okruh 4, bude-li potřeba;
6. zdůrazňuje, že je nutno zajistit dostatečné finanční prostředky na odpovídající kompenzace pro země AKT, které podepsaly protokol o cukru k dohodě z Cotonou a které čelí závažným ekonomickým a sociálním důsledkům následkem reformy režimu cukru Evropské unie, a požaduje vyčlenění částky k tomuto účelu z okruhu 4 k tomuto účelu.
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
DEVE 27.10.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Glenys Kinnock 25.1.2006
Předchozí navrhovatelka
Projednání ve výboru
20.2.2006
Datum přijetí
24.4.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
13
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Margrete Auken, Margrietus van den Berg, Koenraad Dillen, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Miguel Angel Martínez Martínez, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Frithjof Schmidt, Feleknas Uca
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Linda McAvan, Zbigniew Zaleski, Gabriele Zimmer
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
5. 10. 2005
STANOVISKO Výboru pro rozpočtovou kontrolu
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099(ACI) )
Navrhovatel:
Jan Mulder
GENERAL COMMENTS
According to its competence for the control of the implementation of the budget, the Committee's proposals are restricted to suggestions concerning proper control of the implementation of the budget.
The solid financial framework aimed at by the Commission's proposal must build on solid financial control mechanisms. In this regard Parliament, in its resolution on the 2003 Commission discharge and the Commission in its proposal on a roadmap to an integrated control framework have proposed mechanisms to provide the Commission with reasonable assurance that Member States' control systems are in place and functioning. Without prejudice and in addition to the negotiations launched in July 2005, the amendments aim at ensuring that this process is taken into account in the Interinstitutional Agreement for the next financial perspectives.
CONCLUSIONS
Výbor pro rozpočtovou kontrolu vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do své zprávy začlenil tyto návrhy:
Text navržený Komisí
Pozměňovací návrhy Parlamentu
Pozměňovací návrh
1
Část II bod B čl. 31 odst. 2a (nový)
K předběžnému návrhu rozpočtu bude rovněž připojeno roční ex-post prohlášení o věrohodnosti účetnictví, které předloží nejvyšší politický a správní orgán každého členského státu (ministr financí) a v němž bude uvedeno, že náležité kontroly umožnily poskytnout přiměřenou záruku ohledně legality a řádnosti operací, při nichž byly vynakládány finanční prostředky, zejména v oblastech sdíleného řízení.
Pozměňovací návrh
2
Část II bod B čl. 32 odst. 1a (nový)
Kromě toho se obě složky rozpočtového orgánu zavazují, že posoudí již podniknuté nebo do budoucna požadované kroky členských států – ve spolupráci s Komisí – zaměřené na vypracování a zavedení účinných kontrolních systémů, které by sledovaly jak příjmy, tak výdaje s cílem zajistit spolehlivé finanční řízení. Za tímto účelem obě složky rozpočtového orgánu projednají, v rámci postupu dohodovacího řízení podle přílohy II, formální ex-ante prohlášení o zveřejnění, které vydal nejvyšší politický a správní orgán každého členského státu (ministr financí) a které poskytne záruku, že fungují účinné a efektivní kontroly plnění rozpočtu EU, nebo, pokud to bude nutné, uvede konkrétní kroky k nápravě, zejména v oblastech sdíleného řízení.
Pozměňovací návrh
3
Příloha II bod C čl. 2 písm. a)
a) pokračovat v jednáních o všeobecném trendu výdajů a v tomto rámci o celkových směrech rozpočtu pro následující rok na základě předběžného návrhu rozpočtu Komise;
a) pokračovat v jednáních o všeobecném trendu výdajů a v tomto rámci o celkových směrech rozpočtu pro následující rok na základě předběžného návrhu rozpočtu Komise. Tato jednání se budou zabývat prohlášením o věrohodnosti účetnictví a prohlášením o zveřejnění, která vydává nejvyšší politický a správní orgán (ministr financí) každého členského státu v souladu s články 31 a 32 této dohody;
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
CONT
Užší spolupráce
ne
Navrhovatel Datum jmenování
Jan Mulder 22.9.2004
Projednání ve výboru
12.9.2005
Datum přijetí pozměňovacích návrhů
3.10.2005
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
18
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Simon Busuttil, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Szabolcs Fazakas, Christofer Fjellner, Ingeborg Gräßle, Umberto Guidoni, Ona Juknevičienė, Jan Mulder, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Jeffrey Titford, Kyösti Tapio Virrankoski, Terence Wynn
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Joel Hasse Ferreira, Edit Herczog, Bill Newton Dunn, Esko Seppänen
Náhradníci (čl. 178 odst. 2) přítomní při závěrečném hlasování
23. 3. 2006
STANOVISKO Výboru pro regionální rozvoj
pro Rozpočtový výbor
k interinstituciální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099 (ACI))
Navrhovatelka:
Constanze Angela Krehl
NÁVRHY
Výbor pro regionální rozvoj vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vítá skutečnost, že Evropská rada dospěla k dohodě o finančním výhledu na období 2007–2013, odsuzuje však skutečnost, že navrhované zdroje jsou nedostatečné na to, aby v daném období kryly potřeby Unie a zejména požadavky spojené s regionálním rozvojem; poznamenává, že Parlament vyzýval, aby 0,41 % hrubého národního důchodu Unie bylo vyčleněno na soudržnost, ale Evropská rada snížila tento procentní podíl na významně nižší hodnotu 0,37 %;
2. je toho názoru, že rozpočty přidělené v rámci okruhu 1b jsou evidentně nedostatečné, a proto požaduje, aby dané rozpočty byly přepracovány na úrovni, kterou Parlament navrhoval dne 8. června 2005 ve svém usnesení o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007–2013
Přijaté texty, P6_TA(2005)0224 ; lituje zejména významného omezení zdrojů pro „cíl evropské územní spolupráce“, které byly sníženy téměř o 50 % oproti částce stanovené v původním návrhu Komise; zdůrazňuje, že tento cíl je z celoevropského hlediska jasným přínosem, jelikož podporuje spolupráci členských států a regionálních orgánů; žádá proto o přidělení významných dodatečných finančních prostředků na tento cíl; upozorňuje rovněž na nepoměr v omezení rozpočtu určeného na cíl konkurenceschopnosti;
3. lituje, že se Evropské radě na zasedání v prosinci 2005 nepodařilo poskytnout plnou náhradu regionům postiženým „statistickým efektem“, které v důsledku toho utrpí 20% snížení rozpočtu, které se začne projevovat hned od roku 2007 a bude postupně pokračovat až do roku 2013;
4. konstatuje, že návrh finančního výhledu předložený Radou se dotýká návrhu právního předpisu, který má Parlament v současné době před sebou, a připomíná Radě, že změny v tomto právním předpisu mohou být provedeny pouze podle pravidel spolurozhodování;
5. v této souvislosti kritizuje návrh předložený v rámci finančních jednání na uplatňování rozdílných standardů při výpočtu podílu fondů EU a způsobilosti DPH k financování; vyzývá k rozšíření spolufinancování a způsobilosti DPH pro financování na všechny členské státy;
6. vítá vytvoření Fondu na přizpůsobení se globalizaci, který by měl pomoci pracovníkům v těch regionech Unie, které byly postiženy globalizací a přemisťováním podniků;
7. vítá skutečnost, že rezervy pružnosti, a zejména rezerva určená na soudržnost a solidaritu, jsou mimo finanční rámec, a chápe to tak, že jejich používání by nemělo mít žádný vliv na částky, které jsou vyhrazeny na strukturální fondy;
8. požaduje, aby mechanismy a postupy žádání o poskytnutí těchto rezerv byly upraveny podle stávajících struktur tak, aby bylo zajištěno rychlé , nebyrokratické a účinné využívání těchto rezerv;
9. v souladu se zásadou dalšího využití prostředků a nehledě na ustanovení článku 16 návrhu interinstitucionální dohody požaduje, aby byla vytvořena zvláštní rezerva pro soudržnost z finančních prostředků z podokruhu 1b, které byly vyškrtnuty v důsledku uplatnění pravidla N+2 nebo N+3. Odpovídající položky závazků by měly být zapsány do rozpočtu do příslušného okruhu, v případě potřeby i nad úroveň dané částky, jak je stanoveno v příloze I interinstitucionální dohody. Parlament dále žádá Komisi, aby předložila návrh přerozdělení disponibilních prostředků, přičemž rozhodnutí učiní Rada společně s Parlamentem.
10. trvá na tom, že probíhající jednání o interinstituciální dohodě musí zajistit naprostý soulad s výdajovým cílem strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, přičemž provádění těchto fondů bude zaručeno a nezůstane žádná mezera v okruhu 1b;
11. poukazuje na zřejmou vůli všech členských států začít bez prodlení s plánováním svých programů na další programové období;
12. zdůrazňuje, že je třeba, aby oba rozpočtové orgány rychle odsouhlasily víceletý rámec na období 2007–2013, čímž umožní členským státům plánovat své programy, a vyhnout se tak zbytečným prodlevám při jejich zahajování; dále upozorňuje, že je nutno zabránit zpožděním v plnění, k němuž došlo na začátku tohoto programového období;
13. zdůrazňuje, že finanční výhled není sám o sobě cílem, ale prostředkem k prosazování pokud možno prozíravé a ambiciózní evropské politiky.
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor, který vypracoval stanovisko
Datum oznámení na zasedání
REGI
27.10.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Constanze Angela Krehl 6.10.2004
Předchozí navrhovatel(ka)
Projednání ve výboru
31.1.2006
23.2.2006
Datum přijetí
21.3.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
40
2
1
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bairbre de Brún, Giovanni Claudio Fava, Hanna Foltyn-Kubicka, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Konstantinos Hatzidakis, Mieczysław Edmund Janowski, Gisela Kallenbach, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Sérgio Marques, Miroslav Mikolášik, Francesco Musotto, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Alyn Smith, Grażyna Staniszewska, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Oldřich Vlasák
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Thijs Berman, Brigitte Douay, Den Dover, Jillian Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Louis Grech, László Surján, Thomas Ulmer, Manfred Weber
Náhradník (čl. 178 odst. 2) přítomný při závěrečném hlasování
María Esther Herranz García
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
23. 2. 2006
STANOVISKO Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099(ACI) )
Navrhovatelka:
Bernadette Bourzai
STRUČNÉ ODŮVODNĚNÍ
Since 1988, the financial framework (or financial perspective) has translated the Union’s political priorities into financial terms and set limits on EU expenditure over a fixed period.
In practice, however, Parliament, the Council and the Commission must conclude an interinstitutional agreement (IIA) on discipline and improvement of the budgetary procedure that defines the multiannual financial framework and its implementing provisions (Part I) as well as the rules relating to the improvement of interinstitutional collaboration in general and to more specific areas such as the classification of expenditure, legal bases etc. (Part II).
The IIA provides clarity, continuity and flexibility. However, while the IIA enhances interinstitutional collaboration with trialogues and conciliation meetings, the annual budgetary procedure remains overly cumbersome and formalistic.
Agriculture expenditure in the annual budgetary procedure
- Each year, before the first reading of the European Parliament, the Commission sends the budgetary authority a letter amending the preliminary draft budget for agriculture.
This letter takes account of the latest decisions relating to the common agricultural policy and the most recent crop estimates, in view of the fact that agricultural expenditure, which is compulsory, is closely linked to the specific market situation, to the effective exchange rate between the euro and the dollar and to the pace of payments made by the Member States.
This means that the role of Parliament’s Committee on Agriculture and Rural Development, which works on the basis of the figures in the draft preliminary budget, is neutralised in advance.
- The final decision on compulsory expenditure, which mainly consists of support to farmers, is made by the Council.
Although the responsibilities of the Committee on Agriculture and Rural Development relate to a considerable proportion of the Community budget (43 % of the budget in 2005 and 45 % in 2006), the action it can take in the budgetary procedure, particularly as regards compulsory expenditure, is often limited because it does not take part in the negotiations between the Council and Parliament, who have to wait for the letter of amendment before agreement is reached.
There needs to be a rethink of the distinction between compulsory and non‑compulsory expenditure, particularly following the latest CAP reform.
In practice, a great deal of market expenditure becomes direct aid which is assimilated into structural expenditure and which could, as such, be classified as non‑compulsory expenditure. Furthermore, in view of the progressive importance of rural development expenditure, which by its nature is multiannual and therefore programmable, discussions on the classification of agriculture expenditure in general could be reopened.
The 2007-2013 financial framework. The proposal by the December 2005 European Council
The expenditure allocated under the first pillar of the CAP has already been fixed for 2007‑2013 on account of the decision by the 2002 Brussels European Council that the amount earmarked for agriculture for 2006 under Agenda 2000 would be maintained until 2013. The expenditure ceiling is to rise by 1 % per year.
The proposal by the December 2005 European Council on the new financial framework adheres to this agreement but also takes into account, within this ceiling, the anticipated requirements of Romania and Bulgaria. Furthermore, the amounts proposed for financing rural development policy are insufficient and run the risk of compromising the double objective of the 2002 reform. Indeed, with aid no longer being linked to production, the implementation of actions financed by rural development was supposed to provide for a certain amount of reconversion as well as the maintenance of farmers’ income levels.
NÁVRHY
Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. doporučuje Rozpočtovému výboru, aby zvážil nový harmonogram jednotlivých etap jednání o ročním rozpočtu a skutečně tak umožnil Výboru pro zemědělství vyjádřit své stanovisko k návrhu zemědělského rozpočtu a reagovat po zveřejnění návrhu Komise na změnu v oblasti výdajů na zemědělství;
2. zdůrazňuje, že je nutné, aby dohodovací řízení o rozpočtu bylo průhlednější;
3. navrhuje vytvořit delegaci Evropského parlamentu pro dohodovací řízení o rozpočtu, která by odrážela závažnost jednotlivých evropských politik pro rozpočet a jejímž členem by tedy automaticky byl navrhovatel z Výboru pro zemědělství;
4. žádá Komisi, aby alespoň zvlášť informovala Výbor pro zemědělství o schválení účetní závěrky tak, aby výbor mohl lépe uplatňovat svou kontrolní pravomoc nejen v oblasti zemědělských výdajů, ale i pokud jde o nevyužité částky, které lze přidělit členským státům;
5. souhlasí s myšlenkou pružnosti přerozdělování tak, aby např. nevyužité prostředky z okruhu 2 byly nadále k dispozici v rámci okruhu 2, aniž by byl finanční rámec revidován, dále žádá, aby byly prostředky, které se na základě závazků přijatých v rámci dohod Světové obchodní organizace uvolní z vývozních dotací, převedeny na rozvoj venkova;
6. připomíná, že výdajové stropy Společné zemědělské politiky byly reformou z roku 2002 stanoveny do roku 2013 a že doložka o revizi v polovině výše uvedeného období, kterou navrhlo poslední zasedání Evropské rady (článek 80 dohody), mohou mít změny přijaté do roku 2013 dopad na přerozdělení a reformy v rámci rozpočtu pro zemědělskou politiku, nesmí však ovlivnit celkovou částku vyhrazenou na SZP v rozpočtu Společenství;
7. domnívá se, že snížení částky na rozvoj venkova o asi 20 miliard EUR v návrhu Evropské rady je nepřijatelné, neboť odporuje jednomu ze základních cílů reformy SZP ze září 2003, kterým je posílení „druhého pilíře“, což je zvláště zřejmé v 15 starých členských státech EU, které se musí vyrovnat se snížením finanční částky na rozvoj venkova o 35 %;
8. odmítá proto dohodu, ke které došli představitelé států a vlád Evropské unie v kapitole týkající se rozvoje venkova, protože přidělené finanční prostředky znesnadní jak financování již zahájených činností, tak financování nových způsobilých opatření, zejména těch, která vyplývají z vytvoření sítě Natura 2000;
9. domnívá se, že financování sítě Natura 2000 ze snížené částky přidělené pro druhý pilíř SZP by mohlo vést k nerovnému zacházení v případě, kdy nebude možné odškodnit všechny zemědělce za ztráty na zisku vyplývající z dodržováním požadavků této sítě na životní prostředí;
10. je znepokojen skutečností, že přesun výdajů určených pro rozvoj venkova na začátek finančního období 2007–2013 neodpovídá běžnému profilu výdajů na úrovni členských států, které obvykle zvyšují výdaje na konci rozpočtového období;
11. vyjadřuje rovněž obavy nad skutečností, že navržené snížení výdajů pro období 2007–2013 znesnadní jednání o novém finančním balíčku pro rok 2013 a následující období, kdy může být nutné zvýšit prostředky v balíčku pro rozvoj venkova;
12. žádá, aby byla obnovena původně zaručená roční úroveň finančních prostředků pro rozvoj venkova;
13. odmítá, aby měly členské státy možnost snížit dodatečné odlišení, pokud jde programy pro rozvoj venkova, až o 20 %, neboť to znamená začátek návratu SZP do působnosti členských států a způsobuje nepřijatelné poškození trhu Společenství; domnívá se dále, že toto dodatečné odlišení navíc ohrožuje řádné financování „prvního pilíře“ a zachování rentability mnoha zemědělských podniků;
14. zdůrazňuje, že umožnit členským státům převést až 20 % prostředků, které jsou jim poskytovány na tržní výdaje a přímé platby, na financování programů rozvoje venkova je z technického hlediska v každém případě nemožné, protože tržní výdaje nejsou rozděleny na národní úrovni a jsou svou podstatou proměnlivé;
15. vyjadřuje politování, že dobrovolné odlišení ve výši 20 % navržené Radou za účelem financování rozvoje venkova nebude podřízeno stejným pravidlům jako v případě národního spolufinancování, ani nebude muset respektovat minimální osu výdajů, kterou stanovilo nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV);
16. domnívá se, že začlenění výdajů na provádění SZP v Bulharsku a Rumunsku (8 miliard EUR) do částky na podporu příjmů a zemědělských trhů, která byla určena pro dvacet pět členských států, stejně jako uplatnění dodatečného odlišení povede ke značnému snížení přímých podpor a vzbuzuje tedy obavy z předčasného uplatňování rozpočtové kázně a tedy z určité nejistoty, která z toho pro zemědělce vyplývá;
17. je znepokojen, že návrh Komise týkající se finančního výhledu na období 2007–2013 nezahrnuje prostředky, které jsou nezbytné pro pokrytí přímých plateb v nových členských státech, jak stanovuje příloha VIIIa nařízení (ES) č. 1782/2003; vyzývá Komisi a Radu, aby splnily Kodaňskou dohodu a její finanční závazky vůči novým členským státům;
18. žádá Komisi, aby vysvětlila, jak se má rozpočtová kázeň SZP, kterou definuje článek 11 nařízení ES č. 1782/2003, skloubit s prováděcími opatřeními nového finančního rámce, která stanoví tato interinstitucionální dohoda.
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI) )
Příslušný výbor
BUDG
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
AGRI 27.10.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
--
Navrhovatelka Datum jmenování
Bernadette Bourzai 5.10.2004
Předchozí navrhovatel
--
Projednání ve výboru
25.1.2006
21.2.2006
Datum přijetí
21.2.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
35
1
--
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Marie-Hélène Aubert, Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Giuseppe Castiglione, Joseph Daul, Albert Deß, Michl Ebner, Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Jean-Claude Fruteau, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Albert Jan Maat, Diamanto Manolakou, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Marc Tarabella, Jeffrey Titford, Kyösti Virrankoski, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Bernadette Bourzai, Markus Pieper, Zdzisław Zbigniew Podkański
Náhradníci (čl. 178 odst. 2) přítomní při závěrečném hlasování
--
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
--
19. 4. 2006
STANOVISKO Výboru pro rybolov
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099(ACI) )
Navrhovatelka:
Rosa Miguélez Ramos
NÁVRHY
Výbor pro rybolov vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vyjadřuje politování nad tím, že navrhované zdroje, o nichž rozhodla Evropská rada v prosinci 2005, nestačí na pokrytí potřeb odvětví rybolovu v době, kdy pokračuje krize rybného průmyslu, jež se vyznačuje menšími úlovky, nižšími příjmy a zvýšenými náklady, zejména na pohonné hmoty;
2. zdůrazňuje, že finanční prostředky, které Evropská rada vyčlenila ve své dohodě z prosince roku 2005 pro Evropský rybářský fond (ERF), evidentně nestačí pro provádění strukturální politiky rybolovu Společenství, protože představují snížení o 22 % ve srovnání s výší prostředků schválenou v usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2005 o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007–2013
1 Přijaté texty , P6_TA(2005)0224 . 1 ;
3. sdílí vážné obavy Komise, že nebude dostatek zdrojů pro regiony, které nepatří do „cíle konvergence“, z nichž je většina ovlivněna celkovou krizí v rybářském průmyslu;
4. žádá, aby příslušné prostředky byly obnoveny na úrovni, kterou navrhl Parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2005
5. odmítá jakékoli další návrhy, že by měly být prostředky pro ERF obnoveny na úkor druhého nástroje; požaduje, aby byla členským státům, jejichž území zahrnuje regiony, které mohou být financovány z různých cílů (cíl konvergence a jiné cíle) dána větší flexibilita při řízení prostředků ERF a mohly převádět prostředky až do výše 5 % celkového rozpočtu pro daný členský stát mezi své regiony, které spadají do cíle konvergence i do jiných cílů, aby se zajistilo, že prostředky ERF budou přiděleny do těch oblastí, které nejvíce potřebují podporu;
6. vyjadřuje také znepokojení nad nedostatkem zdrojů plánovaných pro druhý nástroj a trvá na tom, aby byly k dispozici odpovídající finanční prostředky za účelem plného uplatňování všech nestrukturálních prvků společné rybářské politiky, jako je udržování stavů, kontrola, řízení a mezinárodní hlediska;
7. konstatuje, že některé závěry Rady o finančních perspektivách se týkají pravidel a mechanismů poskytování pomoci v rámci strukturálních fondů a jsou předmětem spolurozhodování nebo souhlasu Evropského parlamentu; žádá z důvodu zajištění důslednosti a soudržnosti mezi fondy, aby se změny, které byly s konečnou platností dohodnuty mezi Parlamentem a Radou, vztahovaly také na Evropský rybářský fond;
8. žádá zejména odstranění jakýchkoli dvojích norem jak mezi členskými státy, tak mezi fondy, pokud jde o příspěvek ze strany Společenství;
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
PECH
27.10.2005
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatelka Datum jmenování
Rosa Miguélez Ramos
15.2.2006
Předchozí navrhovatelka
Projednání ve výboru
22.2.2006
21.3.2006
Datum přijetí
19.4.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
:
jednohlasně
Členové přítomní při závěrečném hlasování
James Hugh Allister, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Iles Braghetto, Luis Manuel Capoulas Santos, Carlos Carnero González, David Casa, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Albert Jan Maat, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Seán Ó Neachtain, Bernard Poignant, Struan Stevenson, Margie Sudre
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Chris Davies, Duarte Freitas
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Carlos Carnero González, Salvador Garriga Polledo, Eugenijus Gentvilas
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce) ...
...
21. 3. 2006
STANOVISKO Výboru pro kulturu a vzdělávání
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099(ACI) )
Navrhovatelka:
Ruth Hieronymi
NÁVRHY
Výbor pro kulturu a vzdělávání vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. připomíná, že je důležité podporovat aktivní politiky EU v oblasti vzdělávání, odborné přípravy, médií, mládeže, kultury a aktivního občanství, aby se vytvořila silnější politická identita Unie a zajistil se jednoznačný přínos Unie pro občany;
2. připomíná význam těchto politik pro plnění cílů lisabonské strategie a příslušných sociálních, hospodářských a klíčových politických úkolů, se kterými bude nutné se potýkat v následujících letech; zdůrazňuje, že příští finanční výhled musí uvádět odpovídající prostředky, které umožní vyrovnat se s těmito úkoly;
3. zdůrazňuje, že je důležité dosáhnout dohody, pokud jde o stropy výdajů v souladu s prioritami a strukturami programů stanovenými v rámci postupu spolurozhodování o programech Celoživotní vzdělávání, Média, Mládež a Kultura, které již postoupily do pokročilejší fáze vývoje; zdůrazňuje, že tento pokrok poškozují škrty v rozpočtu, které vážně ohrožují účinnost, úlohu, fungování a realizaci programů;
4. vítá návrh Komise zvýšit pákový efekt finančních prostředků EU zlepšením součinnosti mezi rozpočtem EU a Evropskou investiční bankou; zdůrazňuje spojitost mezi vzdělávacími projekty a projekty odborné přípravy a financováním výzkumu a zároveň zdůrazňuje potřebu dosáhnout finanční součinnosti, která zasahuje i do vzdělávacích, kulturních, audiovizuálních, institucionálních a územně integrovaných systémů, které umožňují činnosti v oblasti výzkumu a inovace;
5 připomíná výrazné zvýšení prostředků, které v rozpočtu na rok 2006 Parlament a Rada odsouhlasily u některých rozpočtových položek týkajících se vzdělávání, odborné přípravy a mládeže;
6. bere na vědomí bezprostřední zužitkování finančních prostředků EU v oblasti vzdělávání, médií, mládeže, kultury i vysokou míru zužitkování těchto prostředků (tyto oblasti představují „skutečné zhodnocení vynaložených nákladů“);
Okruh 1a
7. zdůrazňuje, že podle návrhu Evropské rady vypracovaného ve dnech 15. a 16. prosince 2005 budou výdaje na celoživotní vzdělávání (okruh 1a) vráceny na úroveň v roce 2006 teprve v roce 2009;
8. konstatuje, že dopad tohoto kroku na program Erasmus bude představovat snížení mobility studentů ze 170 000 v roce 2006 na 140 000 ročně v nadcházejících letech a ztrátu řady důležitých opatření, jako jsou granty pro všechny, kteří pracují v jiných než učitelských profesích, a také ztrátu dlouhodobé učitelské mobility a zvláštní mobility společných magisterských programů;
9. konstatuje, že počet příjemců grantů v rámci programu Leonardo da Vinci klesne z 50 000 v roce 2006 na 36 000 ročně v nadcházejících letech a v rámci programu Comenius klesne počet studentů v rámci partnerských vztahů, kteří využívají grantů, z plánovaných 4 milionů na 2 miliony; zdůrazňuje také, že některá opatření zaměřená na vzdělávání dospělých (Grundtvig) a podporující vícejazyčnost budou přerušena;
Okruh 3b
10. připomíná, že dílčí politická dohoda s Radou, které Parlament dosáhl po prvním čtení návrhu programu Mládež v akci, ukazuje, že orgány se blíží k dosažení důležité dohody, která zaručí programu účinnou strukturu a účinné fungování, nicméně finanční prostředky, které navrhuje Rada v okruhu 3b, přestavují pokles výměn mezi mládeží a pokles projektů o 22 %.
11. zdůrazňuje, že důležitý krok k dosažení dílčí politické dohody s Radou o návrhu programu Média by neměl být narušen snížením finančních prostředků určených pro tento program; zdůrazňuje, že tento krok by poškodil strategický přínos programu - v rámci procesu digitalizace - pro posílení audiovizuálního odvětví a informační společnosti a poškodil by jejich hladké fungování v době, kdy jejich úspěšnost systematicky stoupá a je uznána zainteresovanými stranami; zdůrazňuje, že snížení finančních prostředků by znamenalo snížení celkových investic do evropského audiovizuálního průmyslu, zejména v nových členských státech a v zemích s omezenou kapacitou v oblasti audiovizuální produkce; připomíná, že devět z deseti evropských filmů distribuovaných mimo zemi původu obdrželo finanční podporu z programu Média a že počet žádostí o finanční podporu z programu Média vzrost za posledních pět let o 120 %;
12. zdůrazňuje, že dílčí politická dohoda s Radou, které Parlament dosáhl po prvním čtení návrhu programu Kultura 2007, je vhodným výchozím bodem pro politiku EU schopnou reagovat na potřeby různých sociálních a hospodářských odvětví, které tvoří jádro evropské identity, jejího bohatství a rozmanitosti, nicméně návrh rozpočtu předložený Radou může vést ke snížení počtu projektů podporovaných z programu Kultura 2007 ze 148 na 100;
13. zdůrazňuje, že pro zachování míru a stability je nutné zohlednit význam programu Občané pro Evropu, který se zaměřuje nejen na podporu různých aktivit občanské společnosti, zahrnuje občany, sdružení a místní orgány, ale také poskytuje podporu na pomníky obětem totalitního režimu v minulém století a přispívá nezbytnou dávkou na zachování živé vzpomínky na tragedie, které byly podnětem k evropské integraci; zdůrazňuje, že návrh Rady může vést ke snížení výše podpory z plánovaných 1300 projektů partnerských měst na pouhých 800 projektů.
14. zdůrazňuje, že je důležité v okruhu 3b průhledným způsobem stanovit odpovídající limit pro inovační činnosti;
EXPLANATORY STATEMENT
The negotiations on the renewed Inter-institutional Agreement on budgetary discipline are under going. These should offer the European Parliament the opportunity to reaffirm its prerogatives as the budgetary authority and as one of the co-legislating institutions.
The Culture Committee has already taken a firm position through its opinion
PE 350226, 1.2.2005 .
The Council on 15-16 December 2005 found an agreement on ceilings for expenditure, which differ consistently with the position taken by the European Parliament with its resolution
PE 368.274, B6-0049/2006 . The co-decision procedure on Lifelong Learning, Media, Youth in Action, Culture and Citizens for Europe programmes is therefore now at stake.
In this respect, it is crucial to call upon the Council to explain to citizens the consequences of its choices on budgetary priorities for the years to come.
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2006/0036(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor, který vypracoval stanovisko Datum oznámení na zasedání
CULT
27.10.2006
Užší spolupráce – datum oznámení na zasedání
Navrhovatel Datum jmenování
Ruth Hieronymi 23.1.2006
Předchozí navrhovatel
Projednání ve výboru
23.2.2006
Datum přijetí
21.3.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
26
1
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Maria Badia I Cutchet, Christopher Beazley, Ivo Belet, Giovanni Berlinguer, Guy Bono, Marie-Hélène Descamps, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Lissy Gröner, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Doris Pack, Rolandas Pavilionis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Christa Prets, Karin Resetarits, Nikolaos Sifunakis, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber, Thomas Wise
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Gyula Hegyi, Mario Mauro, Jaroslav Zvěřina
Náhradník(ci) (čl. 178 odst. 2) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
24. 2. 2006
STANOVISKO Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
pro Rozpočtový výbor
k interinstitucionální dohodě o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
2004/2099(ACI) )
Navrhovatel:
Gérard Deprez
NÁVRHY
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci vyzývá Rozpočtový výbor jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
Finanční rámec na období 2007–2013
1. zdůrazňuje, že žádné další dodatečné úkoly, plánované nebo neplánované, nemohou být financovány z podokruhu 3A Svoboda, bezpečnost a spravedlnost ; zdůrazňuje, že v případě jakýchkoli dodatečných úkolů je třeba uvažovat o zvýšení rozpočtových prostředků, případně využití rezerv nástroje pružnosti;
2. navrhuje zabývat se otázkou, zda lze z tabulky finančního rámce odebrat některé současné rezervy, např. rezervu na mimořádná opatření v případě hromadného přílivu uprchlíků (rozpočtová položka 18 03 04), která nebyla dosud nikdy využita;
Struktura nového víceletého finančního rámce a agentury
3. vítá skutečnost, že členské státy podporují vytvoření zvláštního samostatného podokruhu 3 finančního výhledu pro prostor svobody, bezpečnosti a práva, jak požadoval Parlament
v bodu 36 usnesení ze dne 8. června 2005 o politických výzvách a rozpočtových prostředcích rozšířené Unie v letech 2007–2013 (Přijaté texty, P6_TA(2005)0224 ). ;
4. podporuje požadavek vytvořit pro agentury závazné stropy mimo tabulku finančního rámce; požaduje však, aby tyto stropy zohledňovaly zaprvé skutečnost, že některé agentury jsou nové a musí se jim umožnit růst, zadruhé, že může vzniknout objektivní potřeba vytvořit nové agentury, a zatřetí požadavek Parlamentu zahrnutý do textu Ústavy, aby byl Europol financován z rozpočtu EU;
5. navrhuje zahájit nezávislé a objektivní hodnocení evropského přínosu všech agentur; je toho názoru, že agentury, které toto hodnocení úspěšně absolvují a které splní základní úkol EU, pro který mají politickou podporu Parlamentu, by také měly od Parlamentu obdržet potřebné finanční prostředky; navrhuje, aby agentury zaslaly Parlamentu své střednědobé strategie na období do roku 2013 a finanční výkaz;
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu
6. vyzývá Komisi, aby předložila mezi dokumenty doprovázející PNR konkrétní odůvodnění výdajů vztahujících se k prostoru svobody, bezpečnosti a práva; navrhuje, aby se Parlament a Rada před prvním čtením v Radě dohodly na trialogu o akcích a jejich financování v následujícím roce nebo aby, pokud nedospějí k dohodě, svolaly další trialogy před druhým čtením v Radě;
7. navrhuje, aby byl z textu interinstitucionální dohody odstraněn závazek „nezařazovat do rozpočtu položky se zanedbatelnými provozními výdaji“ , protože to orgány z politických důvodů často dělají;
8. má námitky proti návrhu Komise, aby obě složky rozpočtového orgánu informovaly do poloviny června Komisi o pilotních projektech a přípravných akcích, protože Parlament jako jedna složka rozpočtového orgánu může rozhodnout o svém postoji až po uplynutí lhůty pro předkládání pozměňovacích návrhů k rozpočtu;
9. trvá na zařazení závazného ustanovení o přezkumu s jasně vymezenou úlohou Evropského parlamentu, aby byl schopen reagovat na nové politické prostředí, které může vzniknout po ustavení nové Komise a Parlamentu; nepovažuje současný návrh Komise ohledně přezkumu za dostatečný;
10. rozhodně podporuje všechny výzvy požadující od členských států ověřování účtů;
Přechodná opatření
11. pochybuje o tom, že k 1. lednu 2007 budou všechny programy přijaty a připraveny k provádění; požaduje, aby Komise připravila přechodná opatření, která mohou zahrnovat prozatímní prodloužení probíhajících programů.
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor
BUDG
Výbor požádaný o stanovisko Datum oznámení na zasedání
LIBE 27.10.2005
Užší spolupráce
Navrhovatel Datum jmenování
Gérard Deprez
25.10.2004
Projednání ve výboru
19.1.2005
Datum přijetí
22.2.2006
Výsledek závěrečného hlasování
pro:
proti:
zdrželi se:
47
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Alexander Nuno Alvaro, Roberta Angelilli, Edit Bauer, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Sarah Ludford, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Camiel Eurlings, Evelyne Gebhardt, Ignasi Guardans Cambó, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Bill Newton Dunn, Herbert Reul, Marie-Line Reynaud, Kyriacos Triantaphyllides
Náhradník (čl. 178 odst. 2) přítomný při závěrečném hlasování
Emine Bozkurt
POSTUP
Název
Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
Číslo postupu
2004/2099(ACI)
Příslušný výbor Datum oznámení na zasedání
BUDG 27.10.2005
Zpravodaj Datum jmenování
Reimer Böge
20.9.2004
Předchozí zpravodaj
Projednání ve výboru
24.4.2006
Datum přijetí
24.4.2006
Výsledek závěrečného hlasování
+
-
0
21
3
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Reimer Böge, Simon Busuttil, Paulo Casaca, Gérard Deprez, Valdis Dombrovskis, Brigitte Douay, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Catherine Guy-Quint, Silvana Koch-Mehrin, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Mario Mauro, Jan Mulder, Gérard Onesta, Wojciech Roszkowski, Nina Škottová, László Surján, Ralf Walter
Náhradníci přítomní při závěrečném hlasování
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Hans-Peter Martin, José Albino Silva Peneda, Margarita Starkevičiūtė, Peter Šťastný
Datum předložení
27.4.2006
Poznámky (údaje, které jsou k dispozici jen v jednom jazyce)
...
