P6_TA(2006)0230
Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (2007-2013) ***I
A6-0180/2006
Legislativní usnesení Evropského parlamentu o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci (2007-2013) ( KOM(2005)0121 – C6-0098/2005 – 2005/0050(COD) )
(Postup spolurozhodování: první čtení)
Evropský parlament
, -
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2005)0121 ) Dosud nezveřejněný v Úředním věstníku.
,
-
s ohledem na čl. 251 odst. 2, článek 156, čl. 157 odst. 3 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu ( C6-0098/2005 ),
-
s ohledem na článek 51 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Hospodářského a měnového výboru a Rozpočtového výboru ( A6-0180/2006 ),
1.
schvaluje pozměněný návrh Komise;
2.
vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;
3.
pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
P6_TC1-COD(2005)0050
Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 1. června 2006 k přijetí rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. .../2006/ES, kterým se zavádí Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156, čl. 157 odst. 3 a čl. 175 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 22.
,
s ohledem na stanovisko Výboru regionů Úř. věst. C 115, 16.5.2006, s. 17.
,
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy Postoj Evropského parlamentu ze dne 1. června 2006.
,
vzhledem k těmto důvodům: (1)
Evropská rada na svém zasedání v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 stanovila za cíl učinit Evropskou unii nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě. Zdůraznila, že je důležité vytvořit příznivé klima pro malé a střední podniky , šířit osvědčené postupy a zajistit větší konvergenci mezi členskými státy. Evropská rada na svém zasedání v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001 odsouhlasila strategii Unie v oblasti udržitelného rozvoje, která má zajistit současně hospodářský růst, sociální začlenění a ochranu životního prostředí. V rámci udržitelného rozvoje hrají důležitou roli způsoby produkce podniků.
(2)
Ve snaze přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti a inovační kapacity ve Společenství, k pokroku znalostní společnosti a udržitelného rozvoje založeného na vyváženém hospodářském růstu je třeba zavést Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (dále jen "rámcový program").
(3)
Tento program je v souladu se sdělením Komise ze dne 2. února 2005 jarnímu zasedání Evropské rady s názvem "Pracujme společně pro růst a pracovní místa – nový začátek pro lisabonskou strategii", které vyžaduje akci, která zajistí růst a konkurenceschopnost a vytvoří z Evropy přitažlivější místo pro investování a práci. Sdělení rovněž zdůrazňuje potřebu podněcovat podnikatelskou iniciativu, přilákat dostatečný rizikový kapitál pro zakládání nových podniků a udržet silný evropský průmyslový základ současně s usnadněním inovací, a to zejména ekologických inovací, zaváděním informačních a komunikačních technologií (IKT) a udržitelným využitím zdrojů. Zatímco pro konkurenceschopnost je z velké části rozhodující činnost dynamických podniků, jež působí na otevřených a konkurenceschopných trzích a jejichž činnost je podporována řádnými rámcovými podmínkami, zejména právním rámcem příznivým pro inovaci, má financování Společenství za úkol poskytovat podporu a dodatečné finanční prostředky s cílem pomoci při selhání trhu.
(4)
Evropská charta pro malé podniky (dále jen "charta"), která byla schválena Evropskou radou na zasedání v Santa Maria da Feira ve dnech 19. a 20. června 2000, popisuje malé podniky jako "páteř evropského hospodářství". Specifická povaha, požadavky a očekávání malých a řemeslných podniků by měly být účinněji zohledněny ve vnitrostátních i evropských politikách. Opatření Společenství na podporu malých a středních podniků, jako je například sdělení Komise ze dne 10. listopadu 2005 nazvané: "Plnění lisabonského programu Společenství – Moderní politika malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost", by měla zohlednit cíle stanovené v chartě a rámcový program by měl být využíván jako prostředek pokroku směrem k těmto cílům.
(5)
Rámcový program by měl být zaměřen především na malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36.
. Program by měl věnovat zvláštní pozornost specifickým rysům a požadavkům rychle rostoucích inovačních podniků (tzv. gazel), mikropodniků i řemeslných podniků, a specifickým cílovým skupinám, včetně podnikatelek.
(6)
Rámcový program shromažďuje zvláštní opatření Společenství v oblastech podnikání, malých a středních podniků, průmyslové konkurenceschopnosti, inovace, IKT, ekotechnologií a inteligentní energie, která byla doposud předmětem těchto právních předpisů Společenství: rozhodnutí Rady 96/413/ES ze dne 25. června 1996 o provádění akčního programu Společenství k posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu Úř. věst. L 167, 6.7.1996, s. 55.
, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1336/97/ES ze dne 17. června 1997, kterým se stanoví řada hlavních směrů pro transevropské telekomunikační sítě Úř. věst. L 183, 11.7.1997, s. 12. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 1376/2002/ES (Úř. věst. L 200, 30.7.2002, s. 1).
, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/2000 ze dne 17. července 2000 o finančním nástroji pro životní prostředí (LIFE) Úř. věst. L 192, 28.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1682/2004 (Úř. věst. L 308, 5.10.2004, s. 1).
, rozhodnutí Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 84. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1776/2005/ES (Úř. věst. L 289, 3.11.2005, s. 14).
, rozhodnutí Rady 2001/48/ES ze dne 22. prosince 2000, kterým se přijímá víceletý program Společenství na podporu rozvoje a využívání evropských digitálních materiálů v globálních sítích a na podporu jazykové rozmanitosti v informační společnosti Úř. věst. L 14, 18.1.2001, s. 32.
, rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1230/2003/ES ze dne 26. června 2003, kterým se přijímá víceletý program činnosti v oblasti energie: "Inteligentní energie – Evropa" (2003-2006) Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 29. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 787/2004/ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 12).
k podpoře udržitelného rozvoje v oblasti energie a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2256/2003/ES ze dne 17. listopadu 2003, kterým se přijímá víceletý program (2003-2005) pro monitorování akčního plánu eEurope 2005, šíření správných postupů a zvýšení bezpečnosti sítí a informací (MODINIS) Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 1. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím č. 2113/2005/ES (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 34).
.
(7)
Rámcový program by měl stanovit řadu společných cílů, celkové finanční krytí na jejich uskutečnění, různé druhy prováděcích opatření, jakož i opatření pro sledování a hodnocení a pro ochranu finančních zájmů Společenství.
(8)
V souladu se sdělením Komise ze dne 11. března 2003 nazvaném "Politika inovací: aktualizace přístupu Unie v kontextu lisabonské strategie" a s odvoláním na příručku "Oslo Manual" OECD je inovace chápána jako pojem zahrnující obnovu a rozšíření škály výrobků, služeb a s nimi souvisejících trhů; vypracování nových designérských, výrobních, dodavatelských a distribučních metod; zavádění změn do vedení, organizace práce, pracovních podmínek a dovedností pracovníků. Pod tento pojem patří technologické, jiné než technologické a organizační inovace.
(9)
Rámcový program by se neměl dotýkat činností v rámci výzkumu a technologického vývoje uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy. Měl by doplňovat sedmý rámcový program Společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace (2007 - 2013) zavedený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. …/2006/ES ze dne ...
*
Úř. věst: Prosím vložte číslo a datum rozhodnutí v dokumentu 12032/06.
(dále jen "sedmý rámcový program"), a to tím, že se bude zabývat inovací, technologickou i jinou, která pokročila za konečnou fázi demonstrace a je připravena k tržní replikaci (testování inovací za účelem jejich použití na trzích). Musí být zajištěno, že mezi vývojem a využitím výzkumu (činnosti spojené s přenosem technologií včetně přípravných fází) není mezera ve financování. Financování přechodu od výsledků výzkumu k jejich komerčnímu využití je proto úkolem, jehož plnění musí probíhat v těsné koordinaci se sedmým rámcovým programem a s dalšími souvisejícími výzkumnými programy.
(10)
Rámcový program by měl pokrýt rovněž tržní replikace současných technologií, které mají být využívány nově a inovativně. Za určitých okolností budou pilotní projekty pro technologické demonstrace pokryty oběma programy, tj. rámcovým programem a sedmým rámcovým programem. Taková situace nastane pouze tehdy, když bude určitá technologická řešení (například technické normy v oblasti informačních a komunikačních technologií) zapotřebí validovat ve fázi tržní replikace technologie, u níž demonstrace již jinak byla provedena.
(11)
Rámcový program by měl doplňovat strukturální fondy a další související programy Společenství, nicméně každý nástroj by měl fungovat podle svých specifických postupů. Nemělo by tak docházet ke zdvojenému financování týchž způsobilých nákladů.
(12)
Společné cíle rámcového programu by měly být uskutečňovány prostřednictvím zvláštních programů s názvy "Program pro podnikavost a inovaci", "Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií" a "Program Inteligentní energie - Evropa".
(13)
Ve všech programech a činnostech pokrytých rámcovým programem by měly být zohledněny zásady průhlednosti a rovných příležitostí pro muže a ženy.
(14)
Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání rámcového programu finanční krytí, které je pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení Úř. věst. C
139, 14.6.2006, s. 1.
.
(15)
Pro každý zvláštní program by měl být vyhrazen zvláštní a orientační rozpočet.
(16)
Ve snaze zaručit, aby se financování omezilo na pomoc při selhání trhu, a zabránit jakémukoli narušení trhu, by finanční prostředky z rámcového programu měly zcela splňovat platná pravidla Společenství týkající se státní pomoci a vyhovovat souvisejícím nástrojům a definici Společenství pro malé a střední podniky.
(17)
Dohoda o evropském hospodářském prostoru (dále jen "dohoda o EHP"), jakož i protokoly k dohodám o přidružení počítají s účastí dotyčných zemí na programech Společenství. Účast dalších třetích zemí lze by měla být možná, pokud to dovolí dohody a postupy.
(18)
Rámcový program a zvláštní programy by měly být pravidelně sledovány a hodnoceny za účelem jejich případných úprav. Je-li to možné, měly by hodnotící zprávy přezkoumat, zda je zohledněno rovné zacházení pro muže a ženy při činnostech programu.
(19)
Měla by být rovněž přijata vhodná opatření, jimiž by se předešlo nesrovnalostem a podvodům, a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neprávem vyplacených nebo nesprávně využitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
.
(20)
Růst a konkurenceschopnost podniků v odvětví průmyslu a odvětví služeb závisí na jejich schopnosti rychle reagovat na změny, využít jejich inovativní potenciál a vyvíjet vysoce kvalitní výrobky. Tato výzva se týká podniků všech velikostí, avšak je zejména naléhavá pro menší podniky. Je proto vhodné zavést program pro podnikavost a inovaci.
(21)
Společenství může fungovat jako zprostředkovatel a koordinátor úsilí členských států. Může přispět k jejich úspěchům a doplnit je, a to zejména podporou výměny vnitrostátních i regionálních zkušeností a praktických dovedností, vymezením a rozšiřováním osvědčených postupů a inovativních nápadů, jakož i přispěním k tomu, aby nabídka podpůrných služeb pro podniky a inovace byla dostupná zejména pro malé a střední podniky po celé Evropě.
(22)
Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. ledna 2004 nazvané "Stimulace technologií pro udržitelný rozvoj: akční plán pro environmentální technologie v Evropské unii" vyzývá k tomu, aby programy Společenství podporovaly rozvoj a využití environmentálních technologií, a doporučuje mobilizaci finančních nástrojů k rozdělení rizik spojených s investicemi do environmentálních technologií.
(23)
K podpoře vybudování evropského trhu pro inovativní výrobky a služby je třeba, aby členské státy a Komise vytvořily pro inovativní výrobky a služby atraktivní podmínky, a to i prostřednictvím aktivního přístupu k veřejným zakázkám s cílem přispět k budování hlavních trhů a současně zlepšit přístup pro malé a střední podniky a kvalitu veřejných služeb, jakož i prostřednictvím dokonalejší regulace a lepších norem založených na včasném odhadu potřeb. Komise by měla vypracovat pokyny k problematice veřejných zakázek, které jsou vstřícné vůči inovacím.
(24)
S ohledem na technologické inovace by měly být malé a střední podniky podněcovány k tomu, aby se zapojily do technologicky vyspělých odvětví, jako je vesmír a bezpečnost, včetně rozvoje aplikací, které nabízí satelitní systém pro určení polohy Galileo.
(25)
Ekologická inovace je každá forma inovace usilující o podstatný a prokazatelný pokrok směrem k cíli udržitelného rozvoje snížením dopadů na životní prostředí nebo dosažením účinnějšího a zodpovědnějšího používání přírodních zdrojů, včetně energie. Ekologická inovace je vyvíjejícím se pojmem a rámcový program musí proto zůstat schopen reagovat na změny. Záměrem podpory ekologických inovací prostřednictvím rámcového programu je přispět k provádění akčního plánu pro environmentální technologie.
(26)
Vzhledem k činnostem v rámci programu pro životní prostředí LIFE+ (dále jen "LIFE+") by měl rámcový program podporovat zavádění environmentálních technologií prostřednictvím pilotních projektů a projektů tržní replikace, čímž bude překlenuta mezera mezi úspěšnými demonstracemi inovačních technologií a jejich uváděním na trh, a odstraněním překážek pronikání na trh, prosazováním dobrovolného přístupu v oblastech, jako je environmentální řízení, a vytvářením sítí příslušných aktérů. Měl by podporovat ekologické inovace prováděné podniky prostřednictvím projektů a společných investic do fondů rizikového kapitálu, avšak nemělo by docházet k dvojímu financování výdajů, které jsou již financovány v rámci LIFE+.
(27)
Tržní finanční nástroje Společenství, které jsou určeny ve prospěch malých a středních podniků, doplňují a zvyšují vliv vnitrostátních finančních opatření. Mohou podpořit zejména soukromé investice do vytváření nových inovativních společností a pomoci společnostem s vysokým růstovým potenciálem snížit nedostatek vlastních prostředků ve fázi rozvoje. Rovněž mohou zlepšit přístup stávajících malých a středních podniků k finančním úvěrům na činnosti, které podpoří jejich konkurenceschopnost a růstový potenciál.
(28)
Evropský investiční fond (EIF) je speciálním nástrojem Společenství pro poskytování rizikového kapitálu a záruk pro malé a střední podniky. Zvláštní pozornost věnuje podpoře mikrofinancování a financování v počáteční fázi v souladu s tržní poptávkou a osvědčenými postupy. Přispívá k uskutečňování cílů Společenství zahrnujících znalostní společnost, inovace, růst, zaměstnanost a podporu podnikatelského ducha. Evropský investiční fond zajišťuje požadovanou kontinuitu při řízení programů Společenství a v dané problematice již získal řadu zkušeností. Na základě nezávislých hodnocení se za dobré řešení považuje svěřit jménem Komise Evropskému investičnímu fondu spravování finančních nástrojů Společenství pro malé a střední podniky. Evropský investiční fond má rovněž znalosti potřebné k podpoře nových akcí založených na partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, která byla zavedena členskými státy s cílem přilákat vysoce rizikové investiční toky z kapitálových trhů ve prospěch inovativních malých podniků.
(29)
Probíhající změny ve finančním prostředí a nové účetní standardy činí finanční instituce váhavější k převzetí rizika, vedou ke kultuře "ratingu" a mohou znevýhodnit poskytování úvěrů pro malé a střední podniky přinejmenším během přechodného období. Program pro podnikavost a inovaci by proto měl reagovat na měnící se finanční potřeby malých a středních podniků, včetně potřeby blízkého financování a jeho přizpůsobení se novému finančnímu prostředí bez narušení trhu. Opatření by navíc měla přispět ke zlepšení schopnosti finančních institucí odhadnout riziko související s inovacemi s cílem rozvíjet rating technologií a zlepšit schopnost malých a středních podniků lépe využívat finanční nástroje, které poskytují trhy.
(30)
Vysoce kvalitní podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace hrají významnou roli při zajišťování přístupu malých a středních podniků k informacím o fungování vnitřního trhu zboží a služeb a příležitostech na tomto trhu, jakož i při nadnárodním přenosu inovací, znalostí a technologie. Rovněž hrají klíčovou úlohu při usnadňování přístupu malých a středních podniků k informacím o právních předpisech Společenství, které se na ně vztahují, jakož i o budoucích právních předpisech, na jejichž přípravách a úpravách se mohou úsporně podílet. Vědomosti a dovednosti se značně rozšířily prostřednictvím stávajících evropských podpůrných sítí pro podniky, jako jsou evropská informační střediska a centra pro podporu inovací. Vnější hodnocení zdůraznila, že je třeba posílit horizontální úlohu při poskytování evropských podpůrných služeb ve prospěch podniků, tedy i optimalizaci spolupráce mezi stávajícími službami a "help desky" za účelem vytvoření jednotných kontaktních míst ("one-stop shop") na základě závazku, že nebude existovat žádné "nesprávné" kontaktní místo ("no wrong door"). Jde o šíření informací o programech Společenství a podporu účasti malých a středních podniků na těchto programech, zejména o účast malých a středních podniků v sedmém rámcovém programu. Hodnocení rovněž zdůraznila nutnost usnadnit spolupráci mezi Komisí a malými a středními podniky.
(31)
Společenství by se mělo vybavit spolehlivou analytickou základnou, aby mohlo podporovat tvorbu politiky v oblastech malých a středních podniků, podnikavosti, inovace a konkurenceschopnosti v odvětvích průmyslu. Taková základna by měla v uvedených oblastech zhodnotit dostupné informace na vnitrostátní úrovni. Společenství by mělo zajistit společný rozvoj strategií konkurenceschopnosti pro odvětví průmyslu a služeb a podpořit osvědčené postupy týkající se podnikatelského prostředí a kultury, včetně dovedností, sociální odpovědnosti podniků a rovných příležitostí pro muže a ženy, a podporovat zahájení podnikatelské činnosti mladých podnikatelů, a to mimo jiné prostřednictvím vzdělávání a průběžné odborné přípravy a od základní školy až po vysoké školství.
(32)
Na svém zasedání v Bruselu ve dnech 20. a 21. března 2003 Evropská rada upřednostnila inovaci a podnikavost a zdůraznila, že Evropa musí více usilovat o to, aby přeměnila nápady v reálnou hodnotu. Kromě toho Rada vyzvala k provedení další akce s cílem vytvořit podmínky pro inovativní činnost podniků. Lineární model inovací, podle kterého směruje výzkum přímo k inovaci, není dostačující k vysvětlení inovační výkonnosti ani k návrhu vhodných politických odpovědí v oblasti inovací. Vzhledem k tomu, že podniky jsou jádrem inovačního procesu, měl se by program pro podnikavost a inovaci vztahovat i na financování určené k podpoře inovační činnosti podniků, přípravu zavedení inovace, jakož i na správu a kulturu inovace. Tímto by se mělo zaručit, že inovace podpoří konkurenceschopnost a tím se prakticky promítne do podnikání. Na svém zasedání v Bruselu ve dnech 25. a 26. března 2004 Evropská rada doplnila, že čisté technologie jsou životně důležité pro plné využití synergie mezi podnikem a životním prostředím. Podpora ekologické inovace, která zahrnuje čisté inovativní technologie, může pomoci při využití jejich potenciálu.
(33)
Trh pro přenos a přejímání znalostí je často neprůhledný a nedostatek informací nebo chybějící spojení způsobují překážky na trhu. Pro podniky je rovněž obtížné začlenit technologie, jež nejsou součástí jejich tradičních oblastí činnosti, a získat přístup k novým typům dovedností. Finanční rizika mohou být v případě inovace vysoká, ziskovost může být z důvodu problémů při rozvoji opožděna a daně, pokud jde o úspěch a neúspěch, nemusejí být neutrální. Dovednosti potřebné k využití možností se mohou brzy vyčerpat. Institucionální či překážky v právních předpisech mohou zpozdit nebo zničit vznik nových trhů a přístup na ně. Konkurzní právo může představovat výraznou překážku přijetí podnikatelského rizika z důvodu obav před krachem. Hospodářské okolnosti mohou kromě toho určit, zda k inovaci dojde či nikoli. Rozvoj podnikatelského prostředí příznivého pro podnikání, konkurenceschopnost a inovace by měl zahrnovat zlepšení hospodářské a správní reformy související s podnikáním a inovacemi, zejména pokud jde o zvýšení konkurenceschopnosti, snížení administrativního zatížení pro malé a střední podniky a zlepšení právního prostředí v oblasti podnikání, zakládání a převodu podniků, růstu a inovací.
(34)
Takové překážky v pronikání inovačních technologií na trh se zejména týkají environmentálních technologií. Tržní ceny velice často plně nezohledňují environmentální náklady na výrobky a služby. Část nákladů, která nebyla v tržních cenách zohledněna, nese spíše společnost jako celek, než aby je zaplatili ti, co způsobili znečištění. Selhání trhu, jakož i zájem Společenství zachovávat zdroje, předcházet znečištění a ochraňovat životní prostředí hospodárněji odůvodňují zesílenou podporu ve prospěch ekologické inovace.
(35)
Cílem akcí Společenství v oblasti inovace je podporovat rozvoj inovační politiky v členských státech a jejich regionech a usnadnit využívání účinků synergie mezi vnitrostátní, regionální a evropskou inovační politikou a podpůrnými opatřeními. Společenství je schopné usnadnit nadnárodní obchod, vzájemné vzdělávání a vytváření sítí a může řídit spolupráci v oblasti inovační politiky. Vytváření sítí mezi zúčastněnými stranami je zásadním bodem k usnadnění toku znalostí a nápadů nezbytných pro inovaci.
(36)
Usnesení Rady přijaté v Bruselu v rámci Rady ve složení pro telekomunikace ze dne 9. prosince 2004 stanoví základy pro návrh nové iniciativy týkající se informační společnosti, jehož cílem je posílit příspěvek informační společnosti pro výkonnost Evropy. Komise ve výše uvedeném sdělení ze dne 2. února 2005 o novém začátku lisabonské strategii navrhuje soustředit úsilí na "realizaci silnějšího a trvalého růstu a na vytváření více lepších pracovních míst". Toto sdělení zdůrazňuje, že zavedení informačních a komunikačních technologií jak soukromým, tak veřejným sektorem je klíčovým prvkem při zlepšování evropských výsledků v oblasti inovace a konkurenceschopnosti. Měl by být proto zaveden program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií.
(37)
Akce v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií by měla rovněž přispět k cílům strategie i2010, a to při zohlednění jiných programů Společenství v oblasti informačních a komunikačních technologií, aby se předešlo zdvojení úsilí.
(38)
Informační a komunikační technologie jsou pilířem znalostní ekonomiky. Přispěly k téměř polovičnímu nárůstu produktivity v moderních ekonomiích a přinesly jedinečná řešení pro zásadní společenské výzvy. Zlepšování služeb veřejného sektoru a služeb obecného zájmu musí probíhat za úzké spolupráce s příslušnými politikami Společenství, například v oblastech veřejného zdraví, vzdělávání a školení, životního prostředí, dopravy a rozvoje vnitřního trhu a hospodářské soutěže.
(39)
Je třeba podporovat rozšíření a co nejlepší využití řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologiích, zejména pro služby v oblastech veřejného zájmu, včetně zlepšení kvality života znevýhodněných skupin obyvatelstva, jako jsou zdravotně postižení a starší osoby. Podpora Společenství by také měla usnadňovat koordinaci a provádění akcí pro rozvoj informační společnosti napříč členskými státy.
(40)
Průběžné hodnocení programu eTEN (Transevropská telekomunikační síť) doporučuje použít pro intervence Společenství ve prospěch projektů na podporu transevropských služeb v oblastech veřejného zájmu koncepci založenou na poptávce.
(41)
Sdělení Komise o elektronické správě (eGovernment) a elektronickém zdravotnictví (eHealth) a související závěry Rady vyzývají ke zvýšení úsilí při inovaci, výměně správných postupů a interoperabilitě a upozorňují na potřebu posílení synergie mezi souvisejícími programy Společenství. Interoperabilita je velmi důležitá pro rozvoj informační společnosti.
(42)
Za účelem řešení problémů digitálního obsahu v informační společnosti byl stanoven právní rámec směrnicí Evropského parlamentu a Rady 96/9/ES ze dne 11. března 1996 o právní ochraně databází Úř. věst. L 77, 27.3.1996, s. 20.
, směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti Úř. věst. L 167, 22.6.2001, s. 10.
a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90.
.
(43)
Odlišné postupy v členských státech nadále vytvářejí technické překážky bránící širšímu přístupu a opakovanému použití informací veřejného sektoru v Unii.
(44)
Akce Společenství týkající se digitálních obsahu by měla zohlednit vícejazyčnou a multikulturní zvláštnost Společenství.
(45)
Přírodní zdroje, jejichž obezřetné a racionální využívání stanoví článek 174 Smlouvy, zahrnují kromě obnovitelných zdrojů energie i ropu, zemní plyn a pevná paliva, což jsou nepostradatelné zdroje energie, ale též hlavní zdroje emisí oxidu uhličitého.
(46)
Zelená kniha Komise nazvaná "K evropské strategii bezpečnosti zásobování energií" upozorňuje na to, že se Unie stává stále více závislá na vnějších zdrojích energie a že by tato její závislost mohla během 20 až 30 let vzrůst na 70 %. Proto je zde zdůrazněna potřeba udržovat rovnováhu nabídkové politiky jasnou akcí ve prospěch poptávkové politiky a je vysloven požadavek na lepší spravování spotřeby, která by měla být šetrná k životnímu prostředí, zejména v odvětví dopravy a stavebnictví. Podle zelené knihy je třeba z hlediska nabídky upřednostnit rozvoj nových a obnovitelných zdrojů energie s cílem reagovat na problém globálního oteplování a dosáhnout cíle, který byl již stanoven v dřívějších akčních plánech a usneseních, 12 % energie z obnovitelných zdrojů energie v rámci hrubé vnitřní spotřeby do roku 2010.
(47)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/77/ES ze dne 27. září 2001 o podpoře elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na vnitřním trhu s elektřinou Úř. věst. L 283, 27.10.2001, s. 33. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.
požaduje, aby členské státy stanovily státní směrné cíle v souladu s globálním směrným cílem Společenství 12 % hrubé národní spotřeby elektřiny do roku 2010 a zejména s 22,1 % směrným podílem elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě elektřiny ve Společenství do roku 2010. Sdělení Komise ze dne 26. května 2004 nazvané "Podíl obnovitelných zdrojů energie v EU" varuje, že cíle 12 % podílu obnovitelné energie z celkové spotřeby energie ve Společenství v roce 2010 nelze dosáhnout, pokud nebudou přijata další akce.
(48)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 65.
požaduje, aby členské státy v případě nových a stávajících budov uplatňovaly minimální požadavky na energetickou náročnost, zajistily energetickou certifikaci budov a požadovaly pravidelnou inspekci kotlů a klimatizačních systémů v budovách.
(49)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 42.
požaduje, aby členské státy zajistily, že na jejich trh bude uváděno alespoň minimální procento biopaliv a jiných obnovitelných pohonných hmot.
(50)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/8/ES ze dne 11. února 2004 o podpoře kombinované výroby tepla a elektřiny založené na poptávce po užitečném teple na vnitřním trhu s energií Úř. věst. L 52, 21.2.2004, s. 50.
požaduje, aby členské státy provedly analýzy svých možností vysoce účinné kombinované výroby tepla a stanovily režimy podpory v souladu s vymezenými celostátními možnostmi.
(51)
Ve snaze usnadnit provádění opatření Společenství, dosáhnout u obnovitelných zdrojů energie jejich rychlejšího pronikání na trh a zvýšit energetickou účinnost je v případě zvláštních podpůrných programů na úrovni Společenství třeba vytvořit podmínky pro posun směrem k udržitelným energetickým systémům, zejména za účelem podpory standardizace zařízení na produkci nebo spotřebu obnovitelných zdrojů energie, většího rozšiřování technologií a rozšíření osvědčených postupů v oblasti řízení poptávky. To samé platí pro opatření Společenství ohledně označování energetické účinnosti elektrických spotřebičů a elektronických, kancelářských a komunikačních zařízení, jakož i standardizace osvětlovacích, vytápěcích a klimatizačních zařízení. Měl by být proto zaveden program Inteligentní energie – Evropa.
(52)
Program Inteligentní energie – Evropa by měl přispět k dosažení obecných cílů zlepšení energetické diverzifikace a zajištění zásobování a k posílení konkurenceschopnosti společností v Unii, zejména malých a středních podniků, přičemž by měl chránit životní prostředí a splňovat mezinárodní závazky v této oblasti. Opatření ke zlepšení energetické účinnosti v tomto zvláštním programu by se měla rovněž zaměřit na technologická zlepšení ve výrobních procesech a měla by navrhnout zvýšení účinnosti zkvalitněním dopravní logistiky.
(53)
S cílem dosáhnout plné účinnosti stávající strategie pro udržitelnou energii je třeba zajistit, aby Společenství nejenom nadále podporovalo rozvoj a provádění politiky v této oblasti, ale i prostřednictvím účinnějších informačních kampaní odstranilo stávající netechnické překážky a především stimulovalo investice a zavádění inovativních technologií na trh v celém Společenství.
(54)
Obnovitelné zdroje energie a energetická účinnost jsou nejen přínosem pro životní prostředí, ale patří i k nejrychleji rostoucím průmyslovým odvětvím ve Společenství a vytvářejí nová a inovativní pracovních míst. Evropský průmysl obnovitelných zdrojů energie je nejvýkonnější na světě, pokud jde o rozvoj technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů. Tyto technologie jsou přínosem pro hospodářskou a sociální soudržnost a zabraňují plýtvání zdroji.
(55)
Platnost rozhodnutí č. 1230/2003/ES uplyne dne 31. prosince 2006.
(56)
Tři ze čtyř zvláštních oblastí programu zavedeného rozhodnutím č. 1230/2003/ES by měly pokračovat na základě tohoto rámcového programu, a to: i) podpora energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie ("SAVE"); ii) podpora nových a obnovitelných zdrojů energie ("ALTENER"); a iii) podpora energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě ("STEER").
(57)
V rámci nových nástrojů Společenství pro vnější pomoc by měl zůstat zachován mezinárodní rozměr ("COOPENER") programu zavedeného rozhodnutím č. 1230/2003/ES jako součást tematického programu týkajícího se životního prostředí a udržitelného řízení přírodních zdrojů včetně energie. Měla by však existovat úzká vazba mezi příslušnými částmi tohoto tematického programu a programem Inteligentní energie – Evropa, a to v zájmu pomoci malým a středním podnikům při využívání možností trhů pro inteligentní energie mimo Evropu.
(58)
V souladu se zásadami dobré správy a lepších právních předpisů pověřila Komise nezávislé odborníky provedením předběžného hodnocení obnoveného víceletého programu Společenství v oblasti energie, který po 31. prosinci 2006 nahradí současný program Inteligentní energie - Evropa. Ve své zprávě odborníci došli k závěru, že je nezbytné zajistit kontinuitu programu "Inteligentní energie – Evropa" po roce 2006 a obnovit ho v rámci komplexnějšího a náročnějšího nástroje. Tento program by měl být zaveden také s cílem dalšího zlepšení evropských silných stránek a odbornosti v oblasti technologií pro udržitelnou energii a jejich použití.
(59)
Při provádění tohoto rámcového programu by se měla zohlednit potřeba vstřícnosti vůči uživateli a zjednodušení správních postupů. Komise by měla zveřejnit a bude široce propagovat uživatelskou příručku, která stanoví jasný, jednoduchý a průhledný rámec obecných zásad účasti příjemců v rámcovém programu. To by mělo usnadnit zejména účast malých a středních podniků. V uživatelské příručce by měla být vysvětlena práva a povinnosti příjemců; finanční ustanovení týkající se např. způsobilých nákladů a výší pomoci; dále v ní budou vysvětleny zásady pro správní pravidla a postupy, zejména postupy předkládání žádostí vstřícné vůči uživatelům, které ve vhodných případech využívají dvoustupňový postup podávání žádostí za podmínky, že tento postup neprodlužuje dobu mezi hodnocením a podpisem smlouvy; pravidla pro využití a šíření výsledků projektů a zásady pro hodnocení, výběr a udělování návrhů.
(60)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1.
může Komise pro provádění rámcového programu na základě analýzy nákladů a přínosů využít služeb nové nebo stávající výkonné agentury.
(61)
Rámcový program by měl podpořit i úvahy o budoucích strukturách a potřebách evropských politik inovací.
(62)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zvýšení konkurenceschopnosti a inovace Společenství, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států z důvodu potřeby mnohostranných partnerství, mezinárodní mobility a výměny informací v celém Společenství, a proto jich může být z důvodu povahy nezbytných akcí a opatření lépe dosaženo na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku toto rozhodnutí nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů.
(63)
Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/512/ES (Úř. věst. L 200, 22.7.2006, s. 11).
.
(64)
S ohledem na povahu záležitostí, na které se zvláštní programy vztahují, jsou Komisi nápomocny různé výbory pro provádění každého zvláštního programu. Tyto výbory budou zasedat paralelně a pravidelně s cílem umožnit společná zasedání k projednání horizontálních nebo společných otázek, jak je určí Řídící výbor programu pro podnikavost a inovaci ve spolupráci s Komisí.
(65)
V zájmu zlepšení logické souvislosti mezi prvky rámcového programu a jeho účinností se Komise radí se Strategickým poradním sborem pro konkurenceschopnost a inovace.
(66)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 456/2005/ES ze dne 9. března 2005 o zavedení víceletého programu Společenství pro usnadnění přístupu k digitálně šířenému obsahu a jeho používání a využívání v Evropě Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 1.
zavádí víceletý program známý jako "eContentplus". Uvedené rozhodnutí je použitelné do 31. prosince 2008. Opatření, jejichž cílem je zlepšit přístup k digitálně šířenému obsahu v Evropě, jakož i jeho použitelnost a využití, by po uvedeném dni měla pokračovat v rámci programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií zavedeného tímto rozhodnutím.
(67)
Opatření stanovená v rozhodnutí 96/413/ES by měla být začleněna do programu pro podnikavost a inovaci. Rozhodnutí 96/413/ES by proto mělo být zrušeno,
ROZHODLY TAKTO:
HLAVA I
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Kapitola I
Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace
Článek 1
Zavedení
1.
Zavádí se rámcový program pro činnost Společenství v oblasti konkurenceschopnosti a inovace se zvláštním zaměřením na potřeby malých a středních podniků (dále jen "rámcový program") na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013.
2.
Rámcový program přispívá ke konkurenceschopnosti a inovativnímu potenciálu Společenství jako pokročilé znalostní společnosti s udržitelným rozvojem na základě silného hospodářského růstu a s vysoce konkurenceschopným sociálně tržním hospodářstvím s vysokou úrovní ochrany a zlepšením kvality životního prostředí.
3.
Rámcový program se nedotýká činností v rámci výzkumu
,
technologického vývoje a demonstrací uskutečňovaných v souladu s článkem 166 Smlouvy. Přispívá k zaplnění mezery mezi výzkumem a inovacemi a podporuje všechny formy inovací.
Článek 2
Cíle
1.
Rámcový program má tyto cíle:
a)
podpořit konkurenceschopnost podniků, a zejména malých a středních podniků;
b)
podporovat inovace ve všech formách, včetně ekologických inovací;
c)
urychlit vývoj udržitelné, konkurenceschopné, inovativní informační společnosti, přístupné všem;
d)
podporovat účinné využívání energie a podporovat využívání nových a obnovitelných zdrojů energie ve všech odvětvích, včetně dopravy.
2.
Cíle rámcového programu je nutné podporovat prováděním těchto zvláštních programů zavedených podle hlavy II (dále jen "zvláštní programy"):
a)
program pro podnikavost a inovaci;
b)
program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií;
c)
program Inteligentní energie – Evropa.
Článek 3
Rozpočet
1.
Finanční krytí na provádění tohoto rámcového programu se stanoví na 3 196 milionů EUR Částka v cenách z roku 2004. Částka 3 284 milionů EUR (ceny z roku 2004) stanovená v interinstitucionální dohodě ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení zahrnuje, v souladu s právním základem tohoto programu, 88 milionů EUR na program eContentplus na období 2007–2008.
.
2.
Předběžný přehled rozpočtu pro zvláštní programy je stanoven v příloze I.
3.
Roční položky, které jsou k dispozici, schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 4
Účast třetích zemí
Rámcový program je otevřen k účasti:
a)
státům Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), jež jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;
b)
přistupujícím a kandidátským zemím, na něž se vztahuje předvstupní strategie, v souladu se všeobecnými zásadami a všeobecnými podmínkami pro účast těchto zemí na programech Společenství zavedených příslušnými rámcovými dohodami a rozhodnutími Rady přidružení;
c)
západobalkánským zemím, v souladu s ustanoveními, jež je s takovýmito zeměmi po vytvoření rámcových dohod týkajících se jejich účasti na programech Společenství zapotřebí stanovit;
d)
dalším třetím zemím, umožní-li to dohody a postupy.
Kapitola II
Provádění rámcového programu
Článek 5
Roční pracovní programy
1.
Komise přijme roční pracovní programy pro zvláštní programy v souladu s postupem uvedeným v čl. 46 odst. 2 s přihlédnutím k potřebě úprav s ohledem na budoucí vývoj, zejména v závislosti na průběžném hodnocení.
Komise zajistí provádění ročních pracovních programů a kompletně a bez prodlení informuje Evropský parlament o jejich přípravě a provádění.
2.
Změny ročních pracovních programů týkající se rozpočtových rozdělení přesahujících 1 milion EUR se přijímají postupem podle čl. 46 odst. 2.
Článek 6
Společná prováděcí opatření pro rámcový program
1.
Nástroje uvedené v hlavě II kapitole I oddíle 2, kapitole II oddíle 2 a kapitole III oddíle 2 představují společný soubor nástrojů pro rámcový program. Lze je rovněž použít k plnění cílů každého zvláštního programu způsobem stanoveným v příslušném ročním pracovním programu. Kompletní seznam nástrojů bude podrobně uveden v uživatelské příručce zmíněné v článku 47.
2.
Poskytování finančních prostředků musí zcela splňovat pravidla Společenství týkající se státní podpory a vyhovovat souvisejícím nástrojům. Použijí se pravidla Společenství pro přístup veřejnosti k informacím. Jsou zohledněny zásady průhlednosti a rovného zacházení pro muže a ženy.
Článek 7
Technická pomoc
Finanční krytí poskytnuté podle tohoto rozhodnutí může být rovněž vynaloženo na nezbytné výdaje související s přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, jež jsou přímo nezbytné k efektivnímu a účinnému provádění tohoto rozhodnutí a k dosažení jeho cílů.
Taková akce může zahrnovat zejména studie, porady, informační činnosti, publikace, výdaje na informační nástroje, systémy a sítě pro výměnu a zpracování informací, jakož i další výdaje na technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné přispění, jež Komise bude moci využívat pro účely provádění tohoto rozhodnutí.
Článek 8
Sledování a hodnocení
1.
Komise pravidelně sleduje provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů. Posoudí rovněž synergie uvnitř rámcového programu a s dalšími doplňkovými programy Společenství, a v možných případech i synergie s vnitrostátními programy spolufinancovanými Unií. Posoudí, pokud možno, zohlednění problematiky rovného zacházení pro muže a ženy a zásady nediskriminace v činnostech programu.
Komise na základě finančního provádění, výsledků a je-li to možné i dopadů vypracuje pro rámcový program a pro každý zvláštní program ve věci podporovaných činností výroční zprávu o provádění. Ve výroční zprávě programu pro podnikavost a inovaci se zřetelně označí činnosti související s ekologickými inovacemi.
2.
Rámcový program a jeho zvláštní programy podléhají průběžnému a závěrečnému hodnocení. Toto hodnocení posoudí např. případnost, provázanost a synergie, účinnost, úspornost, udržitelnost, účelnost a v možných a vhodných případech i rozdělování financí s ohledem na odvětví. Závěrečné hodnocení navíc posoudí, do jaké míry rámcový program jako celek a každý z jeho zvláštních programů splnil své cíle.
Při průběžném i závěrečném hodnocení se použijí vhodné metody k měření vlivu rámcového programu a každého zvláštního programu na jejich cíle, mimo jiné na konkurenceschopnost, inovace, podnikavost, růst produktivity, zaměstnanost a životní prostředí.
Hodnocení posoudí kvalitu služeb uvedených v čl. 21 odst. 2 poskytovaných partnery, kteří spolupracují v rámci sítě. Průběžná hodnocení mohou rovněž zahrnovat prvky hodnocení ex post s ohledem na předchozí programy.
3.
Průběžná a závěrečná hodnocení zvláštních programů a nezbytná rozpočtová rozdělení je nutné zahrnout do příslušných ročních pracovních programů.
Roční pracovní programy stanoví soubor měřitelných cílů pro každou konkrétní činnost, vhodná hodnotící kritéria a soubor kvantitativních a kvalitativních ukazatelů k měření účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí k dosažení celkových cílů rámcového programu, jakož i cílů příslušného zvláštního programu.
Průběžné a závěrečné hodnocení rámcového programu a nezbytná rozpočtová rozdělení je nutné zahrnout do ročního pracovního programu programu pro podnikavost a inovaci .
4.
Průběžné hodnocení rámcového programu je nutné dokončit ke dni 31. prosince 2009 a závěrečné hodnocení ke dni 31. prosince 2011.
Průběžná a závěrečná hodnocení zvláštních programů je nutné uskutečnit tak, aby bylo možné zohlednit jejich výsledky v průběžném a závěrečném hodnocení rámcového programu.
5.
Výroční zprávy o provádění a výsledky průběžného a závěrečného hodnocení rámcového programu a jeho zvláštních programů sdělí Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 9
Ochrana finančních zájmů Společenství
1.
Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999 zajistí, aby při provádění akcí hrazených podle tohoto rozhodnutí byly finanční zájmy Společenství chráněny používáním opatření, jimiž se předchází podvodu, korupci a dalším nezákonným činnostem, dále účinnými kontrolami, zpětným získáváním částek uhrazených v rozporu s příslušnými pravidly, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí.
2.
V případě porušení právních předpisů Společenství, včetně porušení smluvních povinností stanovených na základě rámcového programu, vyplývajících z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, které má nebo by v důsledku neodůvodněných výdajů mělo nepříznivý dopad na souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jimi spravované, se na akce Společenství financované podle tohoto rozhodnutí použije nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.
3.
Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musejí především stanovit dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů evropského Účetního dvora; bude-li to nezbytné též kontroly na místě.
HLAVA II
ZVLÁŠTNÍ PROGRAMY
Kapitola I
Program pro podnikavost a inovaci
ODDÍL 1
CÍLE A OBLASTI ČINNOSTI
Článek 10
Zavedení a cíle
1.
Zavádí se program pro podnikavost a inovaci na podporu podnikání, zejména malých a středních podniků, podnikavosti, inovací, včetně ekologických inovací, a průmyslové konkurenceschopnosti.
2.
Akce v rámci programu pro podnikavost a inovaci zlepšuje, povzbuzuje a podporuje:
a)
přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání malých a středních podniků a pro jejich růst, jakož i investice do inovačních činností;
b)
vytvoření prostředí, jež bude příznivé pro spolupráci malých a středních podniků, zejména v oblasti přeshraniční spolupráce
;
c)
všechny formy inovací v podnicích;
d)
ekologické inovace;
e)
kulturu podnikavosti a inovací;
f)
hospodářskou a správní reformu související s podnikáním a inovacemi.
Článek 11
Přístup k finančním prostředkům pro zahájení podnikání malých a středních podniků a jejich růst
Akce související s přístupem malých a středních podniků k finančním prostředkům pro zahájení podnikání a pro jejich růst, jakož i pro investice do inovačních činností, včetně ekologických inovací, může zahrnovat:
a)
zvyšování objemů investic fondů rizikového kapitálu a investiční nástroje podporované investory "business angels";
b)
zvyšování potenciálu dluhových nástrojů pro financování malých a středních podniků;
c)
zlepšování finančního prostředí pro malé a střední podniky a jejich připravenosti k investicím.
Článek 12
Spolupráce malých a středních podniků
Akce související se spoluprací malých a středních podniků může zahrnovat:
a)
posilování služeb na podporu malých a středních podniků;
b)
příspěvek k opatřením napomáhajícím a povzbuzujícím malé a střední podniky k přeshraniční spolupráci s jinými podniky a aktéry v oblasti inovace, včetně zapojení malých a středních podniků v oblasti evropské a mezinárodní normalizace;
c)
podporu a usnadňování mezinárodní obchodní spolupráce, mimo jiné na regionální úrovni, rovněž prostřednictvím sítí malých a středních podniků podporujících koordinaci a rozvoj jejich hospodářských a průmyslových činností.
Článek 13
Inovační činnosti
Akce související s inovacemi může zahrnovat:
a)
podporu inovací specifických pro určitá odvětví, klastrů, inovačních sítí, partnerství pro inovace mezi veřejným a soukromým sektorem, spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i řízení inovací;
b)
podporu vnitrostátních a regionálních programů pro inovace v hospodářské oblasti;
c)
podporu zavádění inovativních technologií a koncepcí a inovačního využití stávajících technologií a koncepcí;
d)
podporu služeb pro nadnárodní přenos vědomostí a technologií a pro ochranu a správu duševního a průmyslového vlastnictví;
e)
vývoj a zkoumání nových typů inovačních služeb;
e)
podporu technologií a vědomostí prostřednictvím archivace a přenosu dat.
Článek 14
Činnosti týkající se ekologických inovací
Akce související s ekologickou inovací může zahrnovat:
a)
podporu zavádění environmentálních technologií a ekologických inovací;
b)
společné investice do fondů rizikového kapitálu, které poskytují vlastní kapitál mimo jiné společnostem investujícím do ekologických inovací postupem podle přílohy II;
c)
podporu sítí a klastrů ekologických inovací a partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti ekologických inovací, rozvoj inovačních podnikatelských služeb, a usnadnění nebo podporu ekologické inovace;
d)
podporu nových a integrovaných přístupů týkajících se ekologických inovací v oblastech, jako jsou environmentální řízení a navrhování ekologicky šetrných výrobků, postupů a služeb, s přihlédnutím k jejich celému životnímu cyklu.
Článek 15
Kultura podnikavosti a inovací
Akce související s kulturou podnikavosti a inovací může zahrnovat:
a)
povzbuzování podnikavosti, schopností a kultury v oblasti podnikání, jakož i vyvažování rizik a přínosů spojených s podnikáním, zejména pro ženy a mladé lidi;
b)
povzbuzování podnikatelského prostředí otevřeného pro inovace, vývoj a růst podniků;
c)
podporu vývoje politik a spolupráce mezi účastníky, včetně mezinárodní spolupráce vedoucích pracovníků vnitrostátních a regionálních programů, zejména s cílem podpořit vstřícnost programů a opatření vůči malým a středním podnikům;
d)
povzbuzování zakládání a převodů podniků.
Článek 16
Hospodářská a správní reforma související s podnikáním a inovacemi
Akce ve věci hospodářské a správní reformy související s podnikáním a inovacemi může zahrnovat:
a)
sběr údajů, vyhodnocování a sledování výkonu, jakož i vývoj a koordinaci politiky;
b)
příspěvky k definování a podpoře strategií konkurenceschopnosti souvisejících s odvětvími průmyslu a služeb;
c)
podporu vzájemného vzdělávání za účelem dosažení výsledků nejvyšší kvality ve vnitrostátních
,
regionálních a místních správních orgánech.
ODDÍL 2
PROVEDENÍ
Článek 17
Finanční nástroje Společenství pro malé a střední podniky
1.
Finanční nástroje Společenství by měly usnadnit malým a středním podnikům přístup k finančním prostředkům v určitých fázích jejich životního cyklu: počáteční fáze, zahájení podnikání, rozšíření působnosti a převod (přechod) podniku. Do rozsahu příslušných nástrojů se zahrnou investice ze strany malých a středních podniků například do technologického vývoje, inovací, včetně ekologických inovací, přenosu technologií, jakož i do přeshraničního rozšíření jejich podnikatelské činnosti.
2.
Pro účely odstavce 1 se stanoví tyto nástroje:
a)
mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (GIF);
b)
záruční mechanismus malých a středních podniků (SMEG);
c)
program pro budování kapacit (CBS).
3.
Prováděcí opatření týkající se jednotlivých nástrojů jsou stanovena v příloze II.
Článek 18
Mechanismus GIF
1.
Mechanismus GIF jménem Komise spravuje Evropský investiční fond (EIF).
GIF zahrnuje tyto úkoly:
a)
přispívat k zakládání a financování malých a středních podniků a ke snižování nedostatku vlastního a rizikového kapitálu, jenž jim brání ve využívání jejich růstového potenciálu, a to s cílem rozvinout evropský trh rizikového kapitálu;
b)
podporovat inovativní malé a střední podniky s vysokým růstovým potenciálem, zejména podniky zabývající se výzkumem, vývojem a dalšími inovačními činnostmi.
2.
Mechanismus GIF je tvořen dvěma nástroji:
–
první nástroj "GIF1", se zaměřuje na prvotní investice (počáteční fáze a zahájení podnikání). Investuje do specializovaných fondů rizikového kapitálu, jako např. fondů pro fázi záběhu, fondů regionálně činných, fondů zaměřených na určitá odvětví, technologie nebo vědeckotechnické aspekty, jakož i fondů spjatých s obchodními líhněmi, které pak následně poskytují kapitál malým a středním podnikům. Může rovněž spolu-investovat do fondů a investičních nástrojů podporovaných investory "business angels".
–
druhý nástroj "GIF2", se zaměřuje na investice ve fázi rozvoje a umožňuje investice do specializovaných fondů rizikového kapitálu, které pak následně inovativním malým a středním podnikům s vysokým růstovým potenciálem poskytují během fáze rozvoje kvazivlastní kapitál nebo vlastní kapitál. Investice prostřednictvím nástroje GIF2 se vyhýbají odkupu nebo financování přesunu kapitálu, jejichž cílem je spekulativní rozprodej části majetku.
V rámci mechanismu GIF je možné investovat do zprostředkovatelských subjektů a to v rámci případné spolupráce s vnitrostátními nebo regionálními režimy podporujícími malé obchodní investiční společnosti.
Kromě finančních prostředků plynoucích z nástroje GIF poskytnou většinu kapitálu investovaného do jakéhokoliv fondu investoři, kteří provozují svou činnost v podmínkách odpovídajících investování za tržních podmínek nehledě na právní povahu a vlastnickou strukturu těchto investorů.
Článek 19
Mechanismus SMEG
1.
Mechanismus SMEG bude za Komisi řídit Evropský investiční fond.
Mechanismus SMEG zahrnuje tyto úkoly:
a)
poskytovat protizáruky nebo případně společné záruky pro záruční režimy uplatňované ve způsobilých zemích;
b)
poskytovat přímé záruky jinému vhodnému finančnímu zprostředkovateli.
2.
Mechanismus SMEG tvoří čtyři nástroje:
–
první nástroj – a) dluhové financování prostřednictvím úvěrů nebo leasingu – umenší obtíže, se kterými se setkávají obzvláště malé a střední podniky, potřebují-li si zajistit přístup k finančním prostředkům, a to buď v důsledku toho, že finanční instituce s investicemi do určitých činností souvisejících s vědomostmi, jako např. technologickým vývojem, inovacemi či přenosem technologií, spojují vyšší rizika nebo v důsledku nedostatečného zajištění.
–
druhý nástroj – b) financování mikroúvěry – směřuje k tomu, aby finanční instituce hrály větší úlohu v poskytování úvěrů menšího rozsahu, což by pro dlužníky s nedostatečným zajištěním obvykle představovalo poměrně vyšší jednotkové náklady. Vedle záruk nebo protizáruk mohou finanční zprostředkovatelé obdržet dotace na částečné vyrovnání vysokých administrativních nákladů spojených s financováním mikroúvěry.
–
třetí nástroj – c) záruky pro investování do vlastního nebo kvazivlastního kapitálu pro malé a střední podniky – zahrnuje investice, které poskytují základní kapitál nebo kapitál v počáteční fázi, jakož i mezaninové financování, aby se snížily určité obtíže, kterým malé a střední podniky čelí kvůli své slabé finanční síle, a usnadnil převod (přechod) podniků.
–
čtvrtý nástroj – d) přeměna portfolií pohledávek malých a středních podniků v cenné papíry – mobilizuje dodatečné dluhové financování malých a středních podniků na základě příslušných ujednání o sdílení rizik s dotčenými institucemi. Podpora pro takové transakce závisí na tom, zda se instituce zaváží poskytnout značnou část vzniklé likvidity mobilizovaného kapitálu pro další úvěrování malých a středních podniků v přiměřené lhůtě. Výše tohoto nového financování dluhů se vyměřuje podle výše zaručených portfoliových rizik a je sjednána spolu s časovým obdobím s každým poskytovatelem úvěru jednotlivě.
Článek 20
Mechanismus CBS
1.
Mechanismus CBS bude uplatňován s mezinárodními finančními institucemi, včetně Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBOR), Evropské investiční banky (EIB), Evropského investičního fondu (EIF) a Rozvojové banky Rady Evropy (CEB).
Mechanismus CBS zahrnuje tyto úkoly:
a)
zvyšování investiční a technologické odbornosti fondů a dalších finančních zprostředkovatelů investujících do inovativních malých a středních podniků nebo malých a středních podniků s růstovým potenciálem;
b)
podněcování poskytování úvěrů malým a středním podnikům posílením postupů pro schvalování úvěrů pro malé a střední podniky.
2.
Mechanismus CBS sestává z akce pro počáteční kapitál a akce pro partnerství.
Akce pro vklady počátečního kapitálu zahrnuje dotace k podněcování poskytování rizikového kapitálu pro inovativní malé a střední podniky a jiné malé a střední podniky s růstovým potenciálem, včetně takovýchto podniků v tradiční ekonomice, prostřednictvím podpory pro počáteční fondy a fondy pro zahájení podnikání nebo podobné organizace. Podpora může být poskytnuta pro dlouhodobý nábor dalších zaměstnanců se specifickými odbornými vědomostmi a zkušenostmi v oblasti investic nebo technologií.
V rámci akce pro partnerství se finančním zprostředkovatelům poskytují dotace na pokrytí nákladů na technickou pomoc při zlepšování postupů posuzování úvěrů pro financování dluhu malých a středních podniků s cílem podněcovat poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům v zemích s nízkou úrovní bankovního zprostředkování.
Pro účely akce pro partnerství se "nízká úroveň zprostředkování" vztahuje na bankovní služby v zemích, kde se podle příslušných údajů Evropské centrální banky nebo Mezinárodního měnového fondu domácí úvěry jako procentuální podíl na hrubém domácím produktu nacházejí značně pod úrovní průměru ve Společenství.
Akce pro partnerství se dotýká výše čerpání úvěru nebo sdílení rizika ze strany mezinárodních finančních institucí ve prospěch partnerských bank nebo finančních institucí ze způsobilých zemí. Značná část této akce se vztahuje ke zlepšování schopnosti bank a jiných finančních institucí vyhodnocovat obchodní životaschopnost projektů se značným podílem ekologických inovací.
Článek 21
Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace
1.
Podpůrné služby ve prospěch podniků a inovace, zejména pro malé a střední podniky, budou předmětem podpůrných opatření.
2.
S ohledem na zkušenosti a dovednosti získané v rámci stávajících evropských podpůrných sítí pro podniky lze finanční podporu poskytovat partnerům účastnícím se na sítích, a to zejména za účelem poskytování:
a)
informací, zpětné vazby, služeb pro obchodní spolupráci a internacionalizaci podniků;
b)
služeb pro inovace, přenos technologií a předávání vědomostí;
c)
služeb podporujících účast malých a středních podniků na sedmém rámcovém programu.
Podrobnosti týkající se těchto služeb jsou stanoveny v příloze III.
3.
Partnery pro účast na sítích Komise vybírá prostřednictvím výzev k podávání návrhů ve vztahu k různým službám uvedeným v odstavci 2. V návaznosti na takovéto výzvy k podávání návrhů může Komise s vybranými partnery účastnícími se na sítích uzavřít rámcovou smlouvu o partnerství, která stanoví typ nabízené činnosti, postup pro poskytování dotací partnerům a všeobecná práva a povinnosti každé smluvní strany. Rámcové partnerství může zahrnovat celé období trvání programu.
4.
Vedle služeb uvedených v odstavci 2 může Komise, na základě výzev k podávání návrhů, které mohou být vyhrazeny pro partnery účastnící se na sítích
,
poskytnout finanční podporu pro provádění dalších činností souvisejících s rámcovým programem. Tyto služby zajistí, že zúčastněným stranám a možným uchazečům je možné poskytnout všestrannou pomoc týkající se možností podpory podle rámcového programu.
5.
Partnery účastnící se na sítích Komise podporuje zpřístupněním vhodné koordinace a provozní podpory. Organizacím se sídlem v zemích, které se rámcového programu neúčastní může být povoleno využívat výhod této koordinace a provozní podpory.
6.
Komise zajistí, aby partneři účastnící se na sítích navzájem spolupracovali a v případě, že partner účastnící se na sítích se nemůže zabývat dotazem přímo, předá tento partner dotaz příslušnému jinému partnerovi účastnícímu se na sítích.
Článek 22
Pilotní projekty a projekty tržní replikace týkající se inovací a ekologických inovací
Společenství podpoří projekty související s prvním použitím nebo tržní replikací technik souvisejících s inovacemi nebo s ekologickými inovacemi, výrobků nebo praktik s významem pro Společenství, u nichž již proběhly úspěšné technické demonstrace, které však z důvodu zbytkového rizika zatím významně nepronikly na trh. Tyto projekty jsou určeny k podpoře širšího využití takových technik, výrobků nebo praktik v rámci zúčastněných zemí a k usnadnění jejich uvedení na trh.
Článek 23
Analýzy, vývoj
,
koordinace politik a twinning
Na podporu analýz, vývoje a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi lze provést tato opatření:
a)
studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se budou pokud možno opírat o úřední statistiky;
b)
twinning a porady expertů, včetně expertů z veřejných institucí, expertů vyslaných malými a středními podniky a jinými zúčastněnými stranami, konference a další akce;
c)
zvyšování povědomí, vytváření sítí a další příslušné činnosti;
d)
referenční srovnávání vnitrostátní a regionální výkonnosti a práce na osvědčených postupech, včetně jejich rozšiřování a provádění.
Článek 24
Podpůrná opatření k programu pro podnikání a inovace
Komise provádí pravidelně tato opatření:
a)
analýza a sledování konkurenceschopnosti a odvětvových otázek, včetně výroční zprávy Komise o konkurenceschopnosti evropského průmyslu;
b)
příprava posuzování dopadů opatření Společenství, jež mají zvláštní význam pro konkurenceschopnost podniků, a jejich zveřejnění za účelem zjištění oblastí, ve kterých je třeba zjednodušit stávající právní předpisy nebo připravit nová legislativní opatření, jež by inovaci ve Společenství více zatraktivnily;
c)
hodnocení specifických hledisek nebo specifických prováděcích opatření ve vztahu k programu pro podnikavost a inovaci;
d)
šíření vhodných informací ve vztahu k programu pro podnikavost a inovaci.
ODDÍL 3
ROČNÍ PRACOVNÍ PROGRAM
Článek 25
Roční pracovní program
Roční pracovní program podrobně a v souladu s cíli uvedenými v článku 10 stanoví:
a)
opatření nezbytná pro jejich provádění;
b)
priority;
c)
kvalitativní a kvantitativní cíle;
d)
vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku;
e)
provozní harmonogramy;
f)
pravidla pro účast;
g)
kritéria pro výběr a hodnocení opatření.
Roční pracovní program zřetelně vymezí opatření pro podporu ekologických inovací.
Činnosti uvedené v článku 24 (včetně podpůrných opatření programu) nejsou součástí ročního pracovního programu.
Kapitola II
Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií
ODDÍL 1
CÍLE A OBLASTI ČINNOSTI
Článek 26
Zavedení a cíle
1.
Zavádí se program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií.
2.
Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií zahrnuje tyto akce:
a)
rozvoj jednotného evropského informačního prostoru a posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby na bázi informačních a komunikačních technologií;
b)
podněcování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich;
c)
vývoj informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života.
3.
Akce uvedené v odstavci 2 se provádějí se zvláštním důrazem na podporu možností a přínosů, jež z informačních a komunikačních technologií plynou pro občany, veřejné orgány a podniky, zejména malé a střední podniky, a na zvyšování povědomí o těchto možnostech a přínosech.
Článek 27
Jednotný evropský informační prostor
Akce související s jednotným evropským informačním prostorem se zaměří na:
a)
odstraňování překážek v přístupu ke službám založeným na informačních a komunikačních technologiích a stanovení vhodných rámcových podmínek pro rychlé, vhodné a účinné sbližování digitálních komunikačních technologií a služeb, zahrnujících mimo jiné hlediska interoperability, užívání otevřených standardů, a bezpečnosti a důvěry;
b)
zlepšování podmínek pro vývoj digitálního obsahu zohledňujícího mnohojazyčnost a kulturní rozmanitost;
c)
sledování evropské informační společnosti prostřednictvím sběru údajů a analýzy vývoje, dostupnosti a využití služeb digitální komunikace, včetně rozšiřování možností přístupu na internet, přístupu k širokopásmovému připojení a jeho zavádění, jakož i vývoje obsahu a služeb.
Článek 28
Inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich
Akce související s inovacemi prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investicemi do nich se zaměří na:
a)
podporu inovací v postupech, službách a výrobcích umožňovaných informačními a komunikačními technologiemi, zejména v malých a středních podnicích a veřejných službách, při zohlednění nezbytných požadavků na příslušné schopnosti;
b)
usnadňování spolupráce veřejného a soukromého sektoru, jakož i partnerství pro urychlování inovací a investic do informačních a komunikačních technologií;
c)
podporu a zvyšování povědomí o příležitostech a přínosech, jež z informačních a komunikačních technologií a jejich nového použití vyplývají pro občany a podniky, včetně posilování důvěry v nové informační a komunikační technologie a otevřenosti vůči nim, a podněcování diskuze na celoevropské úrovni o nových trendech a vývojích informačních a komunikačních technologií.
Článek 29
Informační společnost přístupná všem, úspornější a účinnější služby v oblastech veřejného zájmu a zlepšení kvality života
Akce související s vývojem informační společnosti přístupné všem, úspornějších a účinnějších služeb v oblastech veřejného zájmu a zlepšením kvality života se zaměří na:
a)
rozšíření přístupnosti informačních a komunikačních technologií včetně digitálního obsahu a digitální gramotnosti;
b)
posílení důvěry v používání informačních a komunikačních technologií, jakož i jejich podpory, přičemž je obzvláště zapotřebí se zaměřit na otázky soukromí;
c)
zlepšování kvality, účinnosti a dostupnosti elektronických služeb v oblastech veřejného zájmu a přístupu k nim a dále účasti, jež informační a komunikační technologie umožňují, včetně případných interoperabilních celoevropských nebo přeshraničních veřejných služeb, jakož i vytváření dílčích základních oblastí společného zájmu a sdílení správných postupů.
ODDÍL 2
PROVEDENÍ
Pododdíl 1
Projekty, osvědčené postupy a tématické sítě
Článek 30
Obecně
Program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií lze provádět prostřednictvím projektů, osvědčených postupů a tématických sítí, včetně činností pro široce pojaté zkoušení a demonstrace inovativních veřejných služeb v celoevropském měřítku.
Projekty, osvědčené postupy a tématické sítě se zaměří na podněcování rozšíření a nejlepšího využití řešení založených na inovativních informačních a komunikačních technologiích, zejména ve službách v oblastech veřejného zájmu a službách pro malé a střední podniky. Podpora Společenství rovněž usnadní koordinaci a provádění činností pro vývoj informační společnosti napříč členskými státy.
Článek 31
Projekty, osvědčené postupy a tématické sítě
1.
Podpora se vztahuje na tyto oblasti:
a)
projekty, včetně prováděcích projektů, pilotních projektů a projektů tržní replikace;
b)
osvědčené postupy v oblasti šíření vědomostí a sdílení zkušeností v celém Společenství;
c)
tématické sítě, umožňující spolupráci různých zúčastněných stran v rámci určitého cíle, směřující k usnadnění koordinační činnosti a přenosu vědomostí.
2.
Projekty se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a rozšiřování nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Společenství může ve prospěch rozpočtu projektů uvedených v odst. 1 písm. a) udělit podporu.
3.
Osvědčené postupy se uplatní v portfoliích zaměřených na specifická témata a propojených prostřednictvím tématických sítí.
Příspěvek Společenství pro opatření stanovená v odst. 1 písm. b) je možné poskytnout do výše přímých nákladů považovaných za nezbytné nebo vhodné pro dosažení specifických cílů dané činnosti.
4.
Tématické sítě mohou být spjaty s osvědčenými postupy.
Podpora tématických činností se bude týkat způsobilých vícenákladů na koordinaci a uplatňování sítě. Z příspěvku Společenství mohou být hrazeny způsobilé vícenáklady těchto opatření.
Pododdíl 2
Ostatní ustanovení
Článek 32
Žádosti
Součástí žádosti o podporu Společenství pro projekty, osvědčené postupy a tematické sítě podle článku 31 musí být finanční plán, v němž se uvedou veškeré složky financování projektů, včetně požadavku na finanční podporu ze strany Společenství, a jakékoli další požadavky na podporu z dalších zdrojů. Uvedení informací o finančním plánu může být případně rovněž požadováno v žádostech o jiné formy podpory Společenství, jako jsou služby nebo studie.
Článek 33
Analýzy, vývoj a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi
Na podporu analýz, vývoje a koordinace politik se zúčastněnými zeměmi je nutné provést tato opatření:
a)
studie, sběr údajů, průzkumy a publikace, jež se budou pokud možno opírat o úřední statistiky;
b)
porady expertů, včetně expertů z veřejných institucí, expertů vyslaných malými a středními podniky a jinými zúčastněnými stranami, konference a další akce;
c)
zvyšování povědomí, vytváření sítí a další příslušné činnosti;
d)
porovnávání vnitrostátních výkonů s referenčními ukazateli a práce na správných postupech, včetně jejich rozšiřování a provádění.
Článek 34
Podpora, komunikace, sdílení a rozšiřování informací
1.
Na podporu provádění programu na podporu informačních a komunikačních technologií nebo
přípravy plánovaných činností je nutné provést tato opatření:
a)
podpora, rozšiřování, informační a komunikační činnosti;
b)
výměna informací, vědomostí a zkušeností, pořádání konferencí, seminářů, workshopů nebo jiných schůzek a řízení portfoliových činností.
2.
Opatření zaměřená na obchodování s výrobky, postupy nebo službami, odbytové činnosti a podpora prodeje nejsou pro podporu způsobilé.
Článek 35
Projekty společného zájmu: zadávání zakázek na základě technických specifikací stanovených v součinnosti se členskými státy
Komise může v nezbytných případech za účelem dosažení cílů programu na podporu politiky informačních a komunikačních technologií a v případech, kdy existuje zřetelný společný zájem členských států, pokud jde o celoevropské rozšíření výrobků, služeb, hlavních složek služeb nebo dílčích základních oblastí, zřídit projekty společného zájmu, jež budou zahrnovat nezbytné technické a organizační úkoly. Zohlední se stávající iniciativy, aby se předešlo zdvojení úsilí.
Komise se v součinnosti se členskými státy dohodne na společných technických specifikacích a na rozvrhu provádění pro dané projekty. Na základě těchto společných technických specifikací a rozvrhů provádění zveřejní Komise výzvy k podávání nabídek pro provádění dotyčných projektů. Tyto výzvy k podávání nabídek zadává výhradně Komise, a v souladu s pravidly Společenství pro zadávání veřejných zakázek.
ODDÍL 3
ROČNÍ PRACOVNÍ PROGRAM
Článek 36
Roční pracovní program
Roční pracovní program podrobně a v souladu s cíly uvedenými v článku 26 stanoví:
a)
opatření nezbytná pro jeho provádění;
b)
priority;
c)
kvalitativní a kvantitativní cíle;
d)
vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku;
e)
provozní harmonogramy;
f)
pravidla pro účast;
g)
kritéria pro výběr a hodnocení opatření.
Kapitola III
Program Inteligentní energie – Evropa
ODDÍL 1
CÍLE A OBLASTI ČINNOSTI
Článek 37
Zavedení a cíle
1.
Zavádí se program Inteligentní energie – Evropa na podporu energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie. Program přispívá k zajištění bezpečné a udržitelné energie pro Evropu a současně posiluje její konkurenceschopnost.
2.
Akce v rámci programu Inteligentní energie – Evropa zahrnuje zejména:
a)
podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie;
b)
podporu nových a obnovitelných zdrojů energie a podporu diverzifikace energie;
c)
podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě.
Článek 38
Operativní cíle
Z operativního hlediska sleduje program Inteligentní energie – Evropa tyto cíle:
a)
poskytovat prvky nezbytné pro zlepšení udržitelnosti, vývoj potenciálu měst a oblastí, jakož i příprava legislativních opatření potřebných k dosažení souvisejících strategických cílů; vyvinout prostředky a nástroje pro prověřování, sledování a hodnocení dopadu opatření přijatých Společenstvím a členskými státy v oblastech působnosti programu;
b)
navýšit investice členských států do nových a nejúčinnějších technologií v oblasti energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a diverzifikace energie, a to rovněž v dopravě, překonáním propasti mezi úspěšnou demonstrací inovativních technologií a jejich účinným zavedením na trh v širokém měřítku, s cílem zvýšit objem investic veřejného a soukromého sektoru, podporovat klíčové strategické technologie, snížit náklady, zvýšit zkušenost s fungováním trhu a přispět ke snížení finančních rizik a dalších vnímaných rizik a překážek, jež tento typ investic brzdí;
c)
podporou institučního budování kapacit, mimo jiné, na místní a regionální úrovni, zvyšováním povědomí, především prostřednictvím vzdělávacího systému, povzbuzováním výměny zkušeností a know-how mezi hlavními zúčastněnými činiteli, podniky a občany všeobecně a podněcováním šíření osvědčených postupů a nejlepších dostupných technologií a především prostřednictvím podpory na úrovni Společenství odstranit překážky pro účinné a inteligentní způsoby výroby a spotřeby energie, jež nejsou technologického rázu.
Článek 39
Energetická účinnost a racionální využívání zdrojů energie (SAVE)
Akce na podporu energetické účinnosti a racionálního využívání zdrojů energie může zahrnovat:
a)
zlepšování energetické účinnosti a racionálního využívání energie, zejména ve stavebnictví a průmyslu, s výjimkou činností popsaných v článku 41;
b)
podporu přípravy legislativních opatření a jejich používání.
Článek 40
Nové a obnovitelné zdroje energie (ALTENER)
Akce na podporu nových a obnovitelných zdrojů energie může zahrnovat:
a)
podporu nových a obnovitelných zdrojů energie pro centralizovanou i decentralizovanou výrobu elektrické a tepelné energie a energie určené k chlazení, a tím i podporu diverzifikace zdrojů energie, s výjimkou činností popsaných v článku 41;
b)
zapojení nových a obnovitelných zdrojů energie do místního prostředí a energetických systémů;
c)
podporu přípravy legislativních opatření a jejich používání.
Článek 41
Energie v dopravě (STEER)
Akce na podporu energetické účinnosti a využívání nových a obnovitelných zdrojů energie v dopravě může zahrnovat:
a)
podpůrné iniciativy týkající se všech energetických hledisek dopravy a diverzifikace paliv;
b)
podporu obnovitelných paliv a energetické účinnosti v dopravě;
c)
podporu přípravy legislativních opatření a jejich používání.
Článek 42
Integrované iniciativy
Akce spojující jednotlivé specifické oblasti uvedené v článcích 39, 40 a 41 nebo týkající se určitých priorit Společenství může zahrnovat:
a)
začlenění energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do různých odvětví hospodářství;
b)
spojování různých opatření, nástrojů a účastníků v rámci stejné činnosti nebo projektu.
ODDÍL 2
PROVEDENÍ
Článek 43
Projekty na podporu a rozšiřování
Podpora se vztahuje na tyto oblasti:
a)
strategické studie na základě sdílené analýzy a pravidelného sledování vývoje trhu a energetických trendů pro přípravu budoucích legislativních opatření nebo pro přezkum stávajících právních předpisů, včetně takových, jež se týkají fungování vnitřního trhu v oblasti energie, pro provádění střednědobých a dlouhodobých strategií v této oblasti s cílem podporovat udržitelný rozvoj, pro přípravu dlouhodobých dobrovolných závazků hospodářských subjektů v průmyslu a dalších zúčastněných stran, jakož i pro vývoj norem, označování a certifikačních systémů, případně rovněž ve spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi;
b)
vytvoření, rozšíření nebo reorganizaci struktur a nástrojů pro udržitelný energetický rozvoj, včetně místní a regionální energetické správy, a vývoj odpovídajících finančních produktů a tržních nástrojů vybudovaných na zkušenostech z minulých a současných sítí;
c)
podpora udržitelných energetických systémů a zařízení za účelem dalšího urychlení jejich pronikání na trh a povzbuzení investic pro usnadnění přechodu od demonstrace k uvedení na trh účinnějších technologií, osvětových kampaní a vytváření institucionálních dovedností;
d)
vývoj informačních, vzdělávacích a školicích struktur, využívání výsledků, podpora a rozšiřování know-how a osvědčených postupů zahrnujících všechny spotřebitele, rozšiřování výsledků činností a projektů a spolupráce se členskými státy prostřednictvím provozních sítí;
e)
sledování provádění a dopadu legislativních a podpůrných opatření Společenství.
Článek 44
Projekty tržní replikace
Společenství podpoří projekty související s tržní replikací inovativních technik, postupů, výrobků nebo praktik s významem pro Společenství, jež byly úspěšně technicky prokázány. Tyto projekty jsou určeny k podpoře širšího využití těchto technik, postupů, výrobků nebo praktik v rámci zúčastněných zemí a k usnadnění jejich uvedení na trh.
ODDÍL 3
ROČNÍ PRACOVNÍ PROGRAM
Článek 45
Roční pracovní program
Roční pracovní program podrobně a v souladu s cíly uvedenými v článku 37 stanoví:
a)
opatření nezbytná pro jeho provádění;
b)
priority;
c)
kvalitativní a kvantitativní cíle;
d)
vhodná hodnotící kritéria a kvalitativní a kvantitativní ukazatele k analýze účinnosti při dosahování výsledků, které přispějí ke splnění cílů zvláštních programů a rámcového programu jako celku;
e)
provozní harmonogramy;
f)
pravidla pro účast;
g)
kritéria pro výběr a hodnocení opatření.
HLAVA III
OBECNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 46
Výbory
1.
Komisi jsou nápomocny následující výbory:
a)
výbor pro program pro podnikavost a inovaci nazvaný Řídící výbor programu pro podnikavost a inovaci (EIPC),
b)
výbor pro program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií nazvaný Řídící výbor informačních a komunikačních technologií (ICTC),
c)
výbor pro program Inteligentní energie – Evropa nazvaný Řídící výbor programu IEE (IEEC).
Celkovou koordinaci a spolupráci v rámci celého rámcového programu, včetně strategického řízení, a soudržné celkové provádění zajišťuje Komise, které je nápomocen Řídící výbor programu pro podnikavost a inovaci v úzké spolupráci s Řídícím výborem informačních a komunikačních technologií a Řídícím výborem programu IEE .
2.
Pro výbory uvedené v odstavci 1 se použijí články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
3.
Výbory uvedené v odstavci 1 přijmou své jednací řády.
Článek 47
Uživatelská příručka
1.
Po vstupu tohoto rámcového programu v platnost zveřejní Komise snadno čitelnou a uživatelsky přívětivou uživatelskou příručku, která zřetelně, jednoduše a průhledně stanoví rámec obecných zásad pro účast příjemců v rámcovém programu. Uživatelská příručka usnadní účast zejména malým a středním podnikům.
2.
Komise zajistí, aby čas mezi podáním žádostí a oznámením výsledků hodnocení byl co nejkratší. Výsledek hodnocení se zasílá v přiměřené lhůtě.
Článek 48
Strategický poradní sbor pro konkurenceschopnost a inovaci
Komise se radí se Strategickým poradním sborem pro konkurenceschopnost a inovaci složeným ze zástupců průmyslových a podnikatelských asociací, včetně asociací zastupujících malé a střední podniky, a dalších odborníků. Jejich odbornost by se měla týkat odvětví a otázek, jimiž se zabývá rámcový program, včetně financování, informačních a komunikačních technologií, energie a ekologických inovací.
Článek 49
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí 96/413/ES.
Článek 50
Přechodná opatření
Prováděcí opatření v rámci cíle stanoveného v čl. 27 písm. b) se uskutečňují podle rozhodnutí č. 456/2005/ES do 31. prosince 2008.
Poté se akce zahájené podle rozhodnutí č. 456/2005/ES do 31. prosince 2008 včetně řídí uvedeným rozhodnutím, s výjimkou toho, že výbor zřízený uvedeným rozhodnutím se nahradí Řídícím výborem informačních a komunikačních technologií zřízeným podle čl. 46 odst. 1 písm. b) tohoto rozhodnutí.
V případě služeb uvedených v čl. 21 odst. 2 písm. a) může Komise až do 31. prosince 2007 pokračovat v provozování sítě evropských informačních středisek a v uzavírání ročních specifických grantových dohod s jejími členy, financovaných v rámci tohoto rámcového programu, i v provozních metodách předcházejícího víceletého programu pro podnik a podnikavost zavedeného rozhodnutím 2000/819/ES.
Článek 51
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V ............ dne […].
Za Evropský parlament Za Radu
předseda předseda nebo předsedkyně
PŘÍLOHA I
Předběžný přehled rozpočtu
Předběžné rozpočtové rozdělení pro zvláštní programy je následující:
a)
60 % celkového rozpočtu pro program pro podnikavost a inovaci, z čehož se přibližně jedna pětina použije na prosazování ekologických inovací,
b)
20 % celkového rozpočtu pro program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií,
c)
20 % celkového rozpočtu pro program na Inteligentní energie – Evropa.
PŘÍLOHA II
Prováděcí opatření pro finanční nástroje Společenství pro malé a střední podniky uvedené v článku 17
1.
Opatření společná pro všechny finanční nástroje Společenství pro malé a střední podniky
A.
Rozpočet
Rozpočtové rozdělení pokrývá celkové náklady každého nástroje, včetně platebních závazků vůči finančním zprostředkovatelům, jako jsou ztráty ze záruk, poplatky za správu pro EIF a mezinárodní finanční instituce spravující zdroje Unie, a jakýchkoliv dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Je nutné zachovat flexibilitu převodu zdrojů mezi nástroji, aby tak bylo možné reagovat na nový vývoj a změny tržních podmínek, ke kterým dojde během rámcového programu.
B.
Svěřenské účty
EIF a příslušné mezinárodní finanční instituce zřídí samostatné svěřenské účty pro rozpočtové finanční prostředky spojené s jednotlivými nástroji. Tyto účty mohou být úročeny. Úroky přijaté do 31. prosince 2013 lze přidat ke zdrojům a použít pro účely příslušného nástroje.
Platby provedené správcem za účelem uhrazení závazků vůči finančním zprostředkovatelům se připíší na vrub příslušného svěřenského účtu. Částky vracené správcem do souhrnného rozpočtu Evropské unie, správcův poplatek za správu a další způsobilé náklady a výdaje se připíší na vrub svěřenského účtu v souladu s podmínkami, jež stanoví dohody mezi Komisí a správcem. Ve prospěch svěřenského účtu se připisují příjmy pocházející od Komise, úroky a v závislosti na nástroji i výnosy z uskutečněných investic (GIF) nebo závazkové a záruční provize a další pohledávky (mechanismu SMEG).
Po 31. prosinci 2013 se případné zůstatky na svěřenských účtech, s výjimkou finančních prostředků přidělených, ale dosud nepřipsaných na vrub svěřenského účtu, a s výjimkou přiměřených finančních prostředků potřebných k pokrytí způsobilých nákladů a výdajů, vrátí do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
C.
Poplatky
Na nástroje se vztahuje příslušná poplatková politika. Poplatky stanoví Komise v souladu s tržními postupy, přičemž zohlední:
–
celkovou dobu trvání daného nástroje a odpovídající požadavky na sledování, které přesahují období rozpočtových závazků,
–
způsobilé země,
–
stupeň původnosti a složitosti nástroje,
–
počet souvisejících činností, jako jsou výzkum trhu, určení zprostředkovatelů a jednání s nimi, strukturování transakcí, uzavírání, sledování a vykazování.
D.
Zviditelnění a zvyšování povědomí
Každý zprostředkovatel vhodně a průhledně zviditelní podporu poskytnutou Společenstvím, včetně příslušných informací o finančních možnostech poskytovaných rámcovým programem.
Musí být zajištěno odpovídající informování konečných příjemců o dostupných finančních možnostech.
2.
Provádění mechanismu GIF
A.
Úvod
Mezi Komisí a EIF budou dohodnuty aspekty svěřenství, správy a sledování. Pro pokladní správu Komise použije specifické pokyny.
B.
Zprostředkovatelé
Nástroje GIF1 a GIF2 se zaměří na komerčně orientované zprostředkovatele spravované nezávislými týmy, jež v sobě spojují odpovídající schopnosti a zkušenosti. Zprostředkovatelé se vybírají průhledným a nediskriminujícím způsobem v souladu s nejlepšími obchodními a tržními postupy při vyloučení jakéhokoliv střetu zájmů, s cílem pracovat s širokým okruhem specializovaných fondů či podobných struktur.
C.
Kritéria způsobilosti
Mechanismus GIF doplní činnosti skupiny Evropské investiční banky, včetně EIF, založené na vlastních zdrojích tím, že přijme investiční politiku umožňující vyšší rizikový profil jak se zřetelem ke zprostředkujícím fondům, tak i k jejich investičním politikám.
Nástroj GIF 1
Nástroj GIF 1 investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu a jiných investičních nástrojů, které investují do malých a středních podniků, od jejichž založení neuplynulo více než 10 let, zpravidla začínají od financování fáze pre-A (zahájení činnosti) a A (ranná fáze) a v případě potřeby poskytují následné investice. Obvyklá maximální úhrnná investice do zprostředkovatelského fondu rizikového kapitálu činí 25 % celkového kapitálu drženého v příslušném fondu, anebo až 50 % v případě nových fondů, u kterých je pravděpodobné, že budou hrát obzvlášť silnou katalytickou roli ve vývoji trhů s rizikovým kapitálem pro určitou technologii či v určité oblasti, nebo jako investiční nástroje investorů "business angels". Maximální úhrnná investice do zprostředkovatelského fondu rizikového kapitálu činí 50 % v případech, kdy se fond investičně zaměřuje na malé a střední podniky činné v oblasti ekologických inovací. Alespoň 50 % kapitálu investovaného do jakéhokoliv fondu musí poskytnout investoři, kteří vyvíjejí svou činnost za okolností odpovídajících běžným tržním podmínkám (podle "zásady investora v podmínkách tržního hospodářství"), nehledě na právní povahu a vlastnickou strukturu investorů, kteří tuto část kapitálu poskytují. Závazek v žádném fondu nesmí překročit 30 milionů EUR. Nástroj GIF1 smí investovat společně s vlastními zdroji EIF nebo zdroji v mandátní správě EIB nebo jinými zdroji spravovanými EIF.
Nástroj GIF 2
Nástroj GIF 2 investuje do zprostředkovatelských fondů rizikového kapitálu, které investují do malých a středních podniků zpravidla ve fázích financování B a C (rozvoj). Obvyklá maximální úhrnná investice do zprostředkovatelského fondu rizikového kapitálu činí 15 % celkového kapitálu drženého v příslušném fondu, nebo až 25 % v případě:
–
nových fondů, u kterých je pravděpodobné, že budou hrát obzvlášť silnou katalytickou roli ve vývoji trhů s rizikovým kapitálem pro určitou technologii či v určité oblasti,
–
fondů, které se investičně zaměřují především na malé a střední podniky činné v oblasti ekologických inovací,
–
fondů zřízených týmy začínajících manažerů.
V případě společné investice zdrojů z nástroje GIF2 a vlastních zdrojů EIF nebo zdrojů v mandátní správě EIB nebo jiných zdrojů spravovaných EIF bude příspěvek nástroje GIF2 činit nejvýše 15 %. Alespoň 50 % kapitálu investovaného do jakéhokoliv fondu musí poskytnout investoři, kteří vyvíjejí svou činnost za okolností odpovídajících běžným tržním podmínkám (podle "zásady investora v podmínkách tržního hospodářství"), nehledě na právní povahu a vlastnickou strukturu investorů, kteří tuto část kapitálu poskytují. Závazek v žádném fondu nesmí překročit 30 milionů EUR.
D.
Rovnocennost investice
Podmínky investic do zprostředkovatelského fondu v rámci mechanismu GIF jsou rovnocenné s investicemi soukromých investorů.
E.
Úloha hlavního investora
U nových fondů, u nichž je pravděpodobné, že budou hrát zvláště důležitou roli při změnách ve vývoji trhů rizikového kapitálu pro určitou technologii nebo v určité oblasti, může Evropský investiční fond mít úlohu hlavního investora.
F.
Průhlednost podmínek
Evropský investiční fond zajistí, že podmínky financování v rámci nástrojů GIF1 a GIF2 jsou průhledné a srozumitelné.
G.
Doba trvání mechanismu GIF
Mechanismus GIF pracuje s dlouhodobými prostředky, které budou obvykle umístěny ve zprostředkovatelských fondech na 5 až 12 let. V žádném případě doba trvání investice nepřekročí 19 let ode dne podpisu dohody o pověření mezi Komisí a EIF. V dohodách mezi EIF a zprostředkovateli je třeba definovat vhodné strategie odchodu.
H.
Uskutečňování investic
Vzhledem k tomu, že většina investic, které se mají uskutečnit v rámci mechanismu GIF, bude u nezaznamenaných a nelikvidních subjektů, realizování těchto investic bude založeno na rozdělování výnosů získaných zprostředkovateli z prodeje jejich investic v malých a středních podnicích.
I.
Reinvestování výnosů z uskutečněných investic
Výnosy, včetně dividend a úhrad přijatých EIF do 31. prosince 2013, se přidají ke zdrojům mechanismu GIF a použijí pro jeho účely.
3.
Provádění mechanismu SMEG
A.
Úvod
Mezi Komisí a EIF budou dohodnuty aspekty svěřenství, řízení a sledování, které budou odpovídat běžné obchodní praxi. Pro správu pokladny Komise použije specifické pokyny.
B.
Zprostředkovatelé
Zprostředkovatelé se vybírají ze záručních režimů, které již fungují nebo které mohou být ve způsobilých zemích založeny, včetně vzájemných záručních organizací a libovolných jiných odpovídajících finančních institucí. Výběrová řízení budou průhledná a nediskriminující a předejdou jakémukoliv střetu zájmů.
Zprostředkovatelé se vybírají v souladu s nejlepšími obchodními a tržními postupy a s ohledem na:
–
účinek na objem financování (dluhů, vlastního nebo kvazivlastního kapitálu) dostupného pro malé a střední podniky,
–
účinek na přístup malých a středních podniků k financím, nebo
–
účinek na podstoupené riziko ve financování malých a středních podniků zúčastněnými zprostředkovateli.
C.
Způsobilost
Finanční kritéria týkající se způsobilosti v rámci mechanismu SMEG se stanoví pro každého zprostředkovatele na základě jeho činností, s cílem obsáhnout co nejvíce malých a středních podniků. Tato pravidla odrážejí tržní podmínky a postupy na příslušných územích.
Financování nabývání hmotných a nehmotných aktiv, včetně inovačních činností, technologického vývoje a nabývání licencí, je způsobilé.
Kritéria týkající se čtvrtého nástroje mechanismu SMEG, d) přeměny portfolií pohledávek malých a středních podniků v cenné papíry, zahrnují transakce s jedním i více prodávajícími a také transakce s více zúčastněnými zeměmi. Způsobilost je založena na nejlepších tržních postupech, zejména na bonitě a diverzifikaci rizik portfolia přeměněného na cenné papíry.
D.
Podmínky záruk
Záruky poskytované EIF jménem Komise pro a) financování dluhu, b) mikrokredit a c) vlastní nebo kvazivlastní kapitál v rámci mechanismu SMEG pokryjí část rizika finančního portfolia jednotlivých transakcí, které nese finanční zprostředkovatel. Čtvrtý nástroj mechanismu SMEG, d) přeměna portfolií pohledávek malých a středních podniků v cenné papíry, zahrnuje sdílení rizika určitých sekuritizovaných tranší, které mají přednost před tranší nesoucí ztrátu jako první, nebo ponechání rizika velké části tranše nesoucí ztrátu jako první na původci a sdílení rizika zbývající části.
Záruky poskytované EIF a vztahující se k a) financování dluhu, b) mikroúvěru a c) vlastnímu nebo kvazivlastnímu kapitálu v rámci mechanismu SMEG jsou zpravidla rovnocenné se zárukami či případně financováním, jež poskytuje zprostředkovatel.
EIF může finančnímu zprostředkovateli účtovat poplatek vypočítaný z částek, které byly přiděleny, ale nebyly využity podle dohodnutého rozvrhu ("závazková provize"), a rovněž záruční provizi. Může také účtovat poplatky spojené s jednotlivými transakcemi přeměn pohledávek v cenné papíry.
E.
Maximální hranice kumulativních ztrát EIF
Náklady na mechanismus SMEG hrazené ze souhrnného rozpočtu Evropské unie nesmí za žádných okolností převýšit rozpočtové rozdělení uvolněné pro EIF v rámci tohoto mechanismu. Pro rozpočet neexistuje žádná případná odpovědnost.
Závazek EIF uhradit svůj podíl na finančních ztrátách zprostředkovatele trvá, dokud kumulativní částka plateb vytvořená pro krytí ztrát z určitého finančního portfolia, případně snížená o kumulativní částku odpovídající navráceným ztrátám, nedosáhne předem smluvené hodnoty, po které je záruka EIF automaticky zrušena.
F.
Navrácení ztrát a další výnosy splatné na svěřenský účet
Jakékoliv navrácené ztráty přijaté od daného zprostředkovatele se připisují ve prospěch svěřenského účtu a zahrnují se do výpočtu maximální hranice kumulativních ztrát EIF vůči tomuto zprostředkovateli. Veškeré další příjmy, jako jsou závazkové a záruční provize, se připisují ve prospěch svěřenského účtu, a pokud byly přijaty před 31. prosincem 2013, přidávají se ke zdrojům mechanismu SMEG.
G.
Doba trvání mechanismu SMEG
Jednotlivé záruky malých a středních podniků mohou mít splatnost až 10 let.
4.
Provádění programu CBS
A.
Úvod
Prováděcí podrobnosti k akci pro vklady počátečního kapitálu a akci pro partnerství, včetně aspektů svěřenství, řízení a sledování, budou předmětem dohody mezi Komisí a EIF či příslušnými mezinárodními finančními institucemi.
Zprostředkovatelé se vybírají v souladu s nejlepšími tržními postupy.
Výběrová řízení na poskytování technické pomoci musí být průhledná a nediskriminující a předejdou jakémukoliv střetu zájmů.
B.
Akce pro vklady počátečního kapitálu
Akce pro vklady počátečního kapitálu probíhá na svěřenském základě. Rozpočtové rozdělení pokryje celkové náklady akce, včetně poplatků na řízení a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů. Poskytnutými dotacemi se podporují investiční fondy, jejichž globální investiční program zahrnuje počáteční kapitál, a to pokrytím části výsledných poplatků na řízení.
C.
Akce pro partnerství
Akce pro partnerství je řízena prostřednictvím EIF nebo příslušných mezinárodních finančních institucí. Pokrývá technickou pomoc, poplatky na řízení a další způsobilé náklady podporující budování kapacit.
5.
Hodnocení
Vnější hodnocení provádí nezávislí odborníci s ohledem na dopad iniciativy pro růst a zaměstnanost zavedené rozhodnutím Rady 98/347/ES ze dne 19. května 1998 o opatřeních finanční pomoci inovačním malým a středním podnikům vytvářejícím pracovní příležitosti - iniciativa pro růst a zaměstnanost Úř. věst. L 155, 29.5.1998, s. 43.
a víceletého programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky. Vnější hodnocení posoudí dopad finančních nástrojů Společenství pro malé a střední podniky a poskytnou kvalitativní a kvantitativní analýzu dosažených výsledků, přičemž zejména posoudí pákový efekt a náklady a přínosy každého nástroje. Hodnotící zprávy obsahují statistické údaje za celou Unii i za jednotlivé členské státy a ostatní zúčastněné země zahrnující:
–
pro mechanismus GIF počet malých a středních podniků, s nimiž byl navázán kontakt, a počet vytvořených pracovních míst,
–
míru návratnosti pro investory,
–
pro mechanismus SMEG počet a hodnotu úvěrů poskytnutých malým a středním podnikům finančními zprostředkovateli a počet malých a středních podniků, s nimiž byl navázán kontakt, počet a hodnotu nesplacených úvěrů,
–
pro akci pro vklady počátečního kapitálu počet podporovaných organizací a objem investovaného počátečního kapitálu,
–
pro akci pro partnerství počet podporovaných zprostředkovatelů a počet malých a středních podniků, s nimiž byl navázán kontakt,
–
případné konkrétní výstupy související s ekologickými inovacemi.
Je zapotřebí patřičně zviditelnit výsledky a zkušenosti získané ze zpráv vnějších hodnotitelů a také sdílení osvědčených postupů mezi zúčastněnými stranami.
PŘÍLOHA III
Podrobnosti o podpůrných službách ve prospěch podniků a inovace uvedených v článku 21
A.
Informace, zpětná vazba a služby obchodní a mezinárodní spolupráce
–
šíření informací týkajících se fungování a příležitostí vnitřního trhu zboží a služeb, včetně informování o možnostech nabídkových řízení,
–
aktivní podpora iniciativ, politik a programů Společenství významných pro malé a střední podniky a poskytování informací malým a středním podnikům o postupech předkládání žádostí u těchto programů,
–
uplatňování nástrojů pro měření dopadu stávajících právních předpisů na malé a střední podniky,
–
přispívání k provádění studií Komise posuzujících dopad,
–
uplatňování dalších vhodných prostředků pro zapojení malých a středních podniků do evropského procesu tvorby politik,
–
napomáhání malým a středním podnikům při rozvíjení přeshraničních činností a vytváření mezinárodních sítí,
–
podpora malých a středních podniků při hledání příslušných partnerů ze soukromého nebo veřejného sektoru prostřednictvím vhodných nástrojů.
B.
Služby pro inovace a pro přenos technologií a vědomostí
–
šíření informací a zvyšování povědomí o politikách, právních předpisech a podpůrných programech souvisejících s inovací,
–
účast na šíření a využívání výsledků výzkumu,
–
poskytování jednatelských služeb pro přenos technologií a vědomostí a pro budování partnerství mezi nejrůznějšími účastníky inovačního procesu,
–
podpora inovačních schopností firem, zejména malých a středních podniků,
–
usnadnění propojení s jinými inovačními službami, včetně služeb souvisejících s duševním vlastnictvím.
C.
Služby podporující účast malých a středních podniků na sedmém rámcovém programu
–
zvyšování podvědomí mezi malými a středními podniky o sedmém rámcovém programu,
–
pomoc malým a středním podnikům s identifikací jejich potřeb v oblasti výzkumu a technického rozvoje a nalezením příslušných partnerů,
–
napomáhání malým a středním podnikům při přípravě a koordinaci návrhů projektů pro účast na sedmém rámcovém programu.
