A7-0034/2009
9. 10. 2009
*
ZPRÁVA
o návrhu nařízení Rady o vytvoření hodnotícího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis
(KOM(2009)0102 – C6-0110/2009 – 2009/0033(CNS))
Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
Zpravodaj:
Carlos Coelho
PE 428.162v02-00
Vysvětlivky k označení legislativních postupů
* Postup konzultace
většina odevzdaných hlasů
**I Postup spolupráce (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
**II Postup spolupráce (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje většina všech poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
*** Postup souhlasu
většina všech poslanců Parlamentu s výjimkou případů uvedených v článcích 105, 107, 161 a 300 Smlouvy o ES a článku 7 Smlouvy o EU
***I Postup spolurozhodování (první čtení)
většina odevzdaných hlasů
***II Postup spolurozhodování (druhé čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného postoje
většina všech poslanců Parlamentu pro zamítnutí nebo změnu společného postoje
***III Postup spolurozhodování (třetí čtení)
většina odevzdaných hlasů pro schválení společného návrhu
(Druh postupu závisí na právním základu navrženém Komisí.)
Pozměňovací návrhy k legislativnímu textu
V pozměňovacích návrzích Parlamentu je pozměněný text zvýrazněn tučnou kurzivou. Pokud pozměňovací návrh Parlamentu přejímá stávající ustanovení pozměňujících aktů, která Komise nezměnila, jsou tyto části označeny tučně. Případné vypuštění takovýchto úseků se označuje takto: [...]. Zvýraznění normální kurzivou je upozorněním pro technická oddělení a označuje části legislativního textu, u nichž je navržena oprava, a má sloužit k usnadnění vypracování konečného znění (např. zjevné chyby nebo vynechání textu v některé jazykové verzi). Tyto navržené opravy podléhají dohodě příslušných oddělení.
OBSAH
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU...........................5
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ................................................................................................6
POSTUP.....................................................................................................................................9
NÁVRH LEGISLATIVNÍHO USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu nařízení Rady o vytvoření hodnotícího mechanismu k ověření uplatňování schengenského acquis
( KOM(2009)0102 – C6-0110/2009 – 2009/0033(CNS) )
(Postup konzultace)
Evropský parlament ,
– s ohledem na návrh Komise ( KOM(2009)0102 ),
– s ohledem na článek 67 a článek 66 Smlouvy o ES, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem ( C6-0110/2009 ),
– s ohledem na článek 55 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci
( A7-0034/2009 ),
1. zamítá návrh Komise;
2. vyzývá Komisi, aby vzala svůj návrh a předložila nový;
3. pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
úvod
Vytvoření schengenského prostoru na konci 80. let a na začátku 90. let, které znamenalo odstranění kontroly na společných hranicích mezi zúčastněnými zeměmi a zavedení volného pohybu osob v tomto prostoru, bylo jedním z největších úspěchů evropské historie. Současně byla zavedena různá kompenzační opatření, především zpřísnění kontrol na vnějších hranicích a posílení policejní, celní a soudní spolupráce, vytvoření Schengenského informačního systému atd.
Předpokladem pro zrušení kontrol na vnitřních hranicích je vzájemná důvěra mezi členskými státy, pokud jde o jejich schopnost plně provádět doprovodná opatření umožňující odstranění těchto kontrol. Bezpečnost v schengenském prostoru rozhodně závisí na přísnosti a účinnosti kontroly každého členského státu na vnějších hranicích a také na kvalitě a rychlosti výměny informací prostřednictvím SIS. Oslabené nebo nedostatečné fungování kteréhokoli z těchto prvků ohrožuje bezpečnost Evropské unie a účinnost schengenského prostoru.
V roce 1998 byl vytvořen stálý výbor
SCH/Com-ex (98) 26 def. , jehož úkolem bylo posuzovat výsledky členských států ve dvou samostatných fázích:
- zavádění: výbor měl ověřovat, zda byly splněny všechny podmínky uplatňování schengenského acquis , aby mohly být odstraněny hraniční kontroly;
- provádění: vzájemnou důvěru po odstranění kontrol na vnitřních hranicích bylo třeba udržovat a posilovat prostřednictvím kontroly způsobu, jakým členské státy uplatňovaly schengenské acquis .
Poté, co v roce 1999 vstoupila v platnost Amsterodamská smlouva a schengenské acquis bylo začleněno do rámce EU, byl název stálého výboru změněn na pracovní skupinu pro hodnocení Schengenu (SCH-EVAL). Její mandát však zůstal beze změny a její mezivládní povaha zůstala zachována.
O blast působnosti NÁVRHU
Předložený návrh nijak nemění první část mandátu, jelikož pracovní skupina pro hodnocení Schengenu si uchovává své pravomoci v oblasti hodnocení před zavedením acquis , což zajišťuje základ pro zásadní vztah vzájemné důvěry.
Zaměřuje se na druhou část mandátu, a to na ověřování správného uplatňování acquis po odstranění kontrol na vnitřních hranicích, a stanovuje, že všechny úkoly, které provádí pracovní skupina pro hodnocení Schengenu, mají být svěřeny Komisi.
Cílem je, aby byl schengenský hodnotící mechanismus účinnější a zajistil transparentní, účinné a jednotné provádění schengenského acquis .
Cílem návrhu je dále reagovat na změny právního stavu po začlenění schengenského acquis do rámce EU, kdy každé ustanovení acquis dostalo právní základ v rámci prvního nebo třetího pilíře. Vytváří právní rámec pro hodnocení správného uplatňování těch prvků schengenského acquis , které jsou součástí práva Společenství, spolu s návrhem rozhodnutí (třetí pilíř).
Jakmile vstoupí v platnost Lisabonská smlouva (k čemuž by mohlo dojít v krátké době), však tento cíl nebude platit, protože v důsledku zrušení struktury pilířů Společenství bude nový právní stav úplně odlišný. Je velmi důležité, aby byl vytvořen schengenský hodnotící mechanismus, který bude v souladu s konsolidací úkolů v současné době rozdělených mezi první a třetí pilíř.
právní základ
Po svém jmenovaní zpravodajem pro návrhy týkající se vytvoření schengenského hodnotícího mechanismu na konci minulého volebního období požádal autor této zprávy právní službu o stanovisko
SJ-0212/09, D(2009)20022. s cílem ověřit, zda právní základ, na němž Komise postavila tyto návrhy, je ten nejvhodnější.
Na základě tohoto stanoviska lze dospět ke dvěma závěrům:
– právní základ v návrhu Komise pro vytvoření mechanismu hodnocení acquis communautaire , tj. článek 66 Smlouvy o ES, se při zohlednění předložených argumentů jeví jako správný, přičemž je nezbytné konzultovat Parlament;
– jelikož však účelem tohoto mechanismu je kromě jiného hodnotit fungování systémů SIS, VIS, Schengenského hraničního kodexu a vízového kodexu, stejného cíle by bylo možné dosáhnout i změnou příslušných nařízení. Vzhledem k tomu, že všechny nástroje byly přijaty na základě postupu spolurozhodování, by v takovém případě byly tyto příslušné změny také přijaty postupem spolurozhodování .
stanovisko zpravodaje
Je nezbytné, aby existoval jednoduchý, účinný, efektivní a transparentní mechanismus hodnocení, který umožní, aby schengenský prostor zůstal prostorem volného pohybu, a zároveň je nevyhnutné, aby se mezivládní rámec hodnocení uplatňování schengenského acquis přizpůsobil rámci Evropské unie.
Haagský program vyzval Komisi, aby předložila návrh na doplnění stávajícího mechanismu hodnocení Schengenu. V podstatě se však tyto návrhy (které nemění pravidla spadající do první části mandátu) omezují (pokud jde o druhou část mandátu) na začlenění změn, které byly nedávno provedeny ve stávajícím hodnotícím mechanismu
Viz „Program pro schengenské hodnocení 2008–2013“. za účelem jeho zdokonalení, a pouze přidávají jedno nové ustanovení týkající se možnosti uskutečnit neohlášené kontroly, což je třeba uvítat. Nicméně tyto návrhy celkově přesouvají úlohu, kterou v souvislosti s mechanismem hodnocení hraje v současnosti Rada, na Komisi, předpokládají výrazně omezené formy spolupráce s členskými státy a vylučují Evropský parlament z celého tohoto procesu, aniž by byl prokázán jejich reálný přínos.
Zpravodaj se obává, že úplné oddělení hodnotícího mechanismu pro každou část mandátu představuje riziko, že dojde ke snížení účinnosti. Navíc je velmi důležité zachovat soudržnost, vyvarovat se duplicity úsilí a finančních zdrojů a dosáhnout skutečného zlepšení mechanismu hodnocení Schengenu.
Zpravodaj by také rád zdůraznil, že je třeba pamatovat na to, že se zde jedná o zabezpečení prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jehož zachování a další rozvoj je povinností nejen Komise jako strážkyně Smluv, ale také členských států, které nadále nesou odpovědnost za bezpečnost na svých vnějších hranicích, a Evropského parlamentu jako představitele evropských občanů. Vzhledem k tomu, že se jedná o bezpečnost schengenského prostoru a jeho občanů, všechny tyto strany by se měly důkladně zapojit do vytváření systému hodnocení, který umožní zaručit bezpečnost a posílit zásadu vzájemné důvěry.
Z tohoto důvodu by se měl zvolit postup spolurozhodování. Postoj Parlamentu nesmí být pouze doplňkem, ale musí odpovídat významu jeho úlohy při přijímání příslušných základních legislativních nástrojů.
Zpravodaj by chtěl také připomenout, že po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost bude nezbytné předložit nové návrhy.
POSTUP
Název
Hodnotící mechanismus k ověření uplatňování schengenského acquis
Referenční údaje
KOM(2009)0102 – C6-0110/2009 – 2009/0033(CNS)
Datum konzultace s EP
27.3.2009
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
LIBE
2.4.2009
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Carlos Coelho
22.7.2009
Projednání ve výboru
5.10.2009
6.10.2009
Datum přijetí
6.10.2009
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
40
0
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jan Philipp Albrecht, Vilija Blinkevičiūtė, Louis Bontes, Simon Busuttil, Philip Claeys, Carlos Coelho, Cornelis de Jong, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Cornelia Ernst, Monika Flašíková Beňová, Kinga Gál, Jeanine Hennis-Plasschaert, Salvatore Iacolino, Sophia in ‘t Veld, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Juan Fernando López Aguilar, Monica Luisa Macovei, Véronique Mathieu, Louis Michel, Claude Moraes, Antigoni Papadopoulou, Carmen Romero López, Judith Sargentini, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Renate Sommer, Rui Tavares, Wim van de Camp, Axel Voss, Tatjana Ždanoka
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Edit Bauer, Michael Cashman, Ioan Enciu, Nadja Hirsch, Monika Hohlmeier, Petru Constantin Luhan, Raül Romeva i Rueda, Joanna Senyszyn, Bogusław Sonik
