8. 12. 2010 B7-0702/2010 NÁVRH USNESENÍ předložené na základě prohlášení Komise
v souladu s čl. 110 odst. 2 jednacího řádu
o prioritách Evropského parlamentu v souvislosti s pracovním programem Komise na rok 2011
Malcolm Harbour
za skupinu ECR
PE450.532v01-00 B7‑0702/2010 Usnesení Evropského parlamentu o prioritách Evropského parlamentu v souvislosti s pracovním programem Komise na rok 2011
Evropský parlament ,
– s ohledem na sdělení Komise týkající se pracovního programu na rok 2011 (KOM(2010)623/2),
– s ohledem na čl. 110 odst. 2 jednacího řádu,
Obnova hospodářského růstu v zájmu pracovních míst: urychlení směrem k 2020
Upevňování správy ekonomických záležitostí a zahájení evropského semestru
1. vítá úsilí Evropské unie řešit sporné otázky, které ochromily Pakt o stabilitě a růstu a které vedly k současnému zhoršení fiskální situace již v několika členských státech; zdůrazňuje, že povinností všech členských států je dodržovat rozpočtovou kázeň a že plně odpovědný a transparentní rámec EU může přispět ke stabilnějším veřejným financím a větší schopnosti čelit budoucím krizím;
2. uznává, že silná a konkurenceschopná eurozóna je v zájmu všech členských států Evropské unie; zdůrazňuje nicméně, že každá reforma musí brát plně zřetel na potřeby jak eurozóny, tak členských států, které ještě nejsou její součástí nebo které ani nemají v úmyslu stát se jejími členy;
3. bere na vědomí zavedení „evropského semestru“, který bude představovat jeden roční politický cyklus ke koordinaci hospodářských politik; domnívá se, že výbory Evropského parlamentu musí hrát mnohem významnější úlohu, aby svoji odbornost prokázaly vytvářením „zpráv ke konci roku“ o pokroku při plnění důležitých cílů, na něž navazují (společná) usnesení politických skupin;
4. vyzývá Komisi, aby zohlednila návrh politických skupin Evropského parlamentu týkající se změn v harmonogramu evropského semestru s cílem zabezpečit dostatečný přínos zvolených poslanců Evropského parlamentu a vnitrostátních parlamentů ke společným parlamentním diskuzím;
Finanční nařízení: dokončení reformy
5. bere na vědomí ambiciózní plány regulace finančních služeb, které na rok 2011 předložila Komise, zejména uplatňování pravidel Basilejské dohody III a reformy směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID); konstatuje, že již na začátku krize byla přijata většina reforem právních předpisů, a zdůrazňuje potřebu učinit přiměřená opatření, které nebudou představovat nadměrnou zátěž pro průmyslová odvětví či přispívat k regulační arbitráži; naléhavě vyzývá, aby v nezávislých hodnoceních dopadu nebyly zvažovány všechny návrhy pouze jednotlivě, ale z hlediska jejich kumulativních účinků;
6. zdůrazňuje, že konečné náklady na regulaci finančních služeb mají dopad na celou řadu lidí, včetně drobných investorů, osob pobírající důchod, střadatelů a osob zatížených hypotékou; žádá, aby se jejich potřeby plně zohlednily;
Inteligentní růst
7. zdůrazňuje, že digitální program a investice do IKT mají zásadní význam pro dlouhodobou konkurenceschopnost Evropy, a naléhavě vyzývá členské státy spolu s Komisí, aby nadále na trh uváděly sítě další generace a nabízely jejich zpřístupnění prostřednictvím pokračující liberalizace vnitřního trhu v oblasti komunikací;
8. podporuje příslib Komise uvedený ve stěžejní iniciativě „Digitální agenda“, kterým je zajistit v Evropské unii zavedení jednotného a účinného systému autorských práv, zejména ve vztahu k autorských právům na internetu, a připomíná usnesení Evropského parlamentu, jehož účelem je posílit vymáhání práv duševního vlastnictví na jednotném trhu; vítá záměr Komise podporovat lepší přístup k obsahu prostřednictvím zlepšení řízení a transparentnosti kolektivní správy práv a se zájmem očekává její návrhy; bere na vědomí připravovaný projekt týkající se otázek osiřelých děl a vybízí Komisi k tomu, aby předložila nové návrhy, které zajistí rovnováhu mezi možností přístupu ke kulturně významným dílům a zachováním ochrany pro držitele vlastnických práv;
9. vítá cíle Komise, pokud jde o iniciativu „Unie inovací“, přezkoumat státní podporu pro rámcové programy týkající se výzkumu, vývoje a inovace, posílit úlohy Evropské investiční banky (EIB) a rizikového kapitálu; uznává rovněž úlohu, kterou může sehrát zadávání veřejných zakázek při podněcování inovací; je však rozhodně proti zavedení závazných rozpočtů na inovace v rámci zadávání veřejných zakázek a je naopak přesvědčený, že by měla být inovační řešení v reakci na odvětvové potřeby hnací silou a že by se nemělo usilovat o inovace pomocí kvót;
10. vítá skutečnost, že se Komise zaměřuje na energetickou infrastrukturu a vyzývá k úzké koordinaci mezi EU a členskými státy, neboť dochází k výraznému posunu ve způsobu vývoje sítě, který má zajistit lepší vybavení k zachování bezpečnosti dodávek energie a překonání náročných úkolů v oblasti účinnosti a zároveň významně přispět k hospodářské strategii EU a k vnitřnímu trhu;
Udržitelný růst
11. vítá prioritu Komise zaměřit se spíše na uplatňování stávajících právních předpisů o ochraně životního prostředí než na zvyšování legislativní zátěže;
12. zdůrazňuje, že aby byl hospodářský růst udržitelný, je bezpečnost dodávek energie velmi důležitá k zajištění nepřerušovaných dodávek, dodržování smluvních ujednání, zachování spravedlivé tržní ceny a zabránění závislosti na malém počtu producentů;
13. zdůrazňuje, že odvětví dopravy hraje zásadní úlohu při zabezpečování udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy, a proto je za účelem podpoření růstu a zaměstnanosti a posílení hospodářských a enviromentálních zájmů Evropy nevyhnutelné:
– dokončit volný a liberalizovaný jednotný trh pro všechny druhy dopravy s jednoznačnými a lehce vymahatelnými pravidly volné a poctivé hospodářské soutěže a s rovným přístupem ke všem druhům dopravy;
– rozvíjet účinnou, multimodální a komplexní dopravní síť EU (mimo jiné řešením otázek nedostatku příslušné infrastruktury, dostupnosti a malé interoperability mezi různými částmi EU), a to dokončením sítě TEN-T, odstraněním překážek a doplněním chybějících propojení, zejména v přeshraničních oblastech;
Růst podporující začlenění
14. vítá opatření na zlepšení provádění a výkladu směrnice o vysílání pracovníků, zejména s ohledem na volný pohyb pracovníků v rámci Evropské unie, vyjadřuje se však proti jakékoli zásadní revizi oblasti působnosti současné směrnice;
15. naléhavě žádá Komisi, aby při aktualizování směrnice o pracovní době vzala v potaz zásadu subsidiarity, různorodost zvyklostí členských států a jejich priorit a aby upřednostnila podporu pružných a individualizovaných pracovních podmínek v zájmu boje proti nezaměstnanosti, vytváření nových pracovních příležitostí, zvyšování produktivity a posilování konkurenceschopnosti;
16. je znepokojen tím, že agenda politiky soudržnosti je velmi zřídka zmiňována mezi hlavními politickými směry v pracovním programu, vzhledem k tomu, že politika soudržnosti, která je zaměřená na důsledné využívání růstového potenciálu jednotlivých regionů a měst EU vycházející ze sociální, hospodářské a územní soudržnosti, slouží trvalému cíli odstranění rozdílů v Evropě, jenž je zakotvený ve smlouvách;
17. připomíná Komisi v souvislosti s připravovanou bílou knihu o důchodech, že se v rámci otevřené metody koordinace (OMC) členské státy dohodly na společných cílech v oblasti důchodové politiky, která je sledována na základě několika dohodnutých ukazatelů; vyzývá Komisi, aby se zaměřila spíše na zlepšení těchto stávajících ukazatelů než na ustoupení od cílů a ukazatelů, které již byly dohodnuty; domnívá se, že vzhledem k demografickým změnám by členské státy měly být podporovány k tomu, aby zvážily silné socio-hospodářské argumenty ve prospěch zrušení politik, které by starším pracovníkům mohly bránit zůstat delší dobu aktivní na pracovním trhu;
18. vítá iniciativu Komise: „Nové dovednosti – nová povolání“, poněvadž se v důsledku hospodářské krize zvýšila polarizace pracovního trhu a strukturální nezaměstnanost v celé Evropě; požaduje vyšší účinnost a lepší výsledky, pokud se jedná o dvě hlavní agentury EU působící v oblasti školení – Cedefop (Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání) a ETF (Evropská nadace odborného vzdělávání);
19. vyzývá Komisi, aby ve svých zprávách k iniciativám „Nové dovednosti – nová povolání“ a „Platforma pro boj proti chudobě“ zohlednila konkrétní problémy, se kterými se ženy setkávají, a aby především prosazovala rovnost na pracovišti jako prostředek boje proti chudobě a povzbuzovala ženy k podnikání prostřednictvím uplatňování opatření, která jsou zaměřena na výměnu osvědčených postupů, přičemž uznává, že nejlepší předpoklady pro tvorbu právních předpisů ohledně odborné přípravy a zaměstnávání žen mají jednotlivé členské státy; zdůrazňuje, že jakákoli nová opatření navrhnutá na podporu inkluzívního růstu by měla zohledňovat skutečnost, že nejúčinnější zbraní proti chudobě je rostoucí ekonomika vyznačující se rostoucí zaměstnaností;
Využití potenciálu jednotného trhu pro růst
20. vítá návrh právního rámce v oblasti normalizace, jenž posilní konkurenceschopnost a inovace Evropské unie; očekává, že Komise náležitě zohlední zprávu Výboru pro vnitřní trh;
21. vítá skutečnost, že na základě iniciativy Evropského parlamentu získaly reformy v oblasti zadávání veřejných zakázek vyšší prioritu; se zájmem očekává podrobný návrh včetně požadavků, aby Komise plně využila možností zadávání veřejných zakázek v oblasti inovací a udržitelnosti;
22. podporuje zaměření Komise, jež se ve svých plánech soustředí na řešení každodenních problémů producentů prostřednictvím alternativních řešení sporů; je pevně přesvědčen o tom, že má tato otázka vyšší prioritu než celoevropský systém kolektivní nápravy;
23. zdůrazňuje, že by v konečném znění Aktu o jednotném trhu měly být stanoveny jasně definované priority, aby měl tento Akt o jednotném trhu jednoznačný účel a nestal se pouhým „nákupním seznamem“, který čítá 50 návrhů;
24. domnívá se, že by měl existovat jasný předpoklad dodržení závazků vyplývajících z návrhů ohledně jednotného trhu ze strany členských států; zdůrazňuje, že je nejvyšší čas, aby byl do právních předpisů členských států začleněn implicitní předpoklad dodržování právních předpisů v oblasti jednotného trhu členskými státy, pokud nemohou prokázat přijatelné důvody pro neplnění svých povinností;
25. schvaluje rozhodný přístup Komise k úplnému provedení směrnice o službách; vyzdvihuje výsledky zprávy ze vzájemného hodnocení, která jednoznačně prokazuje závazek členských států k deregulačnímu přístupu; zdůrazňuje význam jasného závazku členských států týkajícího se postupu vzájemného hodnocení (zavedeného směrnicí o službách) obecně odstranit překážky k dokončení jednotného trhu;
26. zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že Evropský parlament a Rada definitivně zamítly původní návrh Komise na směrnici o právech spotřebitelů, a s ohledem na připravovaný návrh o chování spotřebitelů v digitálním prostředí a na revizi směrnice o nekalých obchodních praktikách je nevyhnutelné, aby se k jasné strategii Komise v oblasti spotřebitelské politiky přistoupilo integrovaným způsobem naléhavě již v roce 2011 a nikoliv až v roce 2014, jak se v současnosti navrhuje;
27. podporuje revizi směrnice o souborných službách pro cesty a přezkum směrnice o obecné bezpečnosti výrobků se zaměřením na dohled nad trhem;
28. se zájmem očekává zelenou knihu o hazardních hrách poskytovaných na internetu, oznámení o Akčním plánu pro elektronickou správu a zelenou knihu o směrnici o odborných kvalifikacích;
29. naléhavě žádá Komisi, aby v rámci přezkumu směrnice 89/105/EHS „o průhlednosti opatření upravujících tvorbu cen humánních léčivých prostředků a jejich začlenění do rámce vnitrostátních systémů zdravotního pojištění“ zajistila, že tato směrnice bude v souladu s cílem, aby se EU etablovala jako základna pro celosvětově dominantní farmaceutický průmysl, což následně podpoří investice a tvorbu vysoce kvalifikovaných pracovních míst a zejména pomůže odvrátit se od striktního zaměření na regulaci a stanovování cen, které ovlivňují hospodářskou soutěž spíš negativním způsobem;
Plnění Programu pro občany: svoboda, bezpečnost a právo
30. domnívá se, že chce-li Evropská unie vybudovat efektivní evropský prostor svobody, bezpečnosti a práva, musí vypracovat systém, v němž budou rozlišeny a zohledněny jednotlivé právní a politické rysy každého členského státu a který bude brát ohled na svrchovanost jednotlivých členských států, a že nástroje je tedy nutné vyvíjet jen v případě potřeby;
31. vyzývá k tomu, aby se každý právní předpis zaměřil na zajištění hladké a účinné spolupráce členských států a přitom neukládal povinnost řídit se harmonizovanou a paušálně stanovenou politikou, ať už se jedná o trestní právo, právo rodinné či politiku přistěhovalectví;
32. uznává, že k zajištění bezpečnosti Evropské unie a jejích občanů mají zásadní význam pevné transatlantické vazby, a to obzvláště pro boj proti terorismu a organizované trestné činnosti;
33. zdůrazňuje, že při boji proti terorismu a organizované trestné činnosti je zapotřebí plně dodržovat práva a svobody občanů EU a že ochrana údajů a právo na právní nápravu jsou nanejvýš důležité pro vytváření důvěryhodné a účinné bezpečnostní politiky;
34. trvá na tom, že všechny agentury působící v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí musí být nákladově efektivní, účinné a především zodpovědné;
35. bere na vědomí návrh Komise vypracovat právní nástroj v oblasti evropského smluvního práva a vyjadřuje politování nad tím, že tento návrh jakoby předvídal výsledky probíhajících konzultací Komise zaměřených právě na tuto otázku;
36. varuje Komisi před dopadem, který by navrhovaný režim smluvního práva mohl mít na jurisdikci zvykového (anglosaského) práva, jelikož návrh vychází z práva občanského;
37. vyjadřuje vážné obavy, pokud jde v současné obtížné ekonomické situaci o zavedení právního nástroje v oblasti smluvního práva vzhledem k tomu, že takový návrh zatíží podniky a spotřebitele dalšími náklady, které vzniknou nejen v souvislosti s jeho zaváděním a se školeními, jež budou mít svůj význam, ale i v důsledku soudních sporů, k nimž nutně dojde následkem právní nejistoty způsobené zavedením nového režimu; poznamenává, že překážky bránící přeshraničnímu obchodu nesouvisí předně se smluvním právem, ale jsou dány širšími okolnostmi, jako jsou jazykové faktory, logistika a postupy zjednání nápravy, a vyzývá proto Komisi, aby svůj návrh přehodnotila;
Evropa ve světě: posilování naší přítomnosti na světové scéně
38. zdůrazňuje prvořadou hodnotu transatlantické bezpečnostní vazby v rámci reformované aliance NATO; domnívá se, že EU by posílením spolupráce založené na demokratických hodnotách a právním státě měla podporovat demokratické státy Asie (obzvláště Indii, Japonsko, Indonésii, Bangladéš a Tchaj-wan) a arabsko-izraelský mírový proces, pokračovat v úsilí o zabraňování v šíření jaderných zbraní, zejména s ohledem na Írán a KLDR, a poskytovat svou podporu i ochráncům lidských práv a demokratických změn v Rusku;
39. zdůrazňuje, že prosazování lidských práv na celém světě je hlavním cílem Evropské unie na světové scéně a že k pokroku v této oblasti mohou pomoci lepší obchodní vztahy a širší rozvojová pomoc; navrhuje, aby zvláštní pozornost byla věnována ochraně dětí a žen – především v oblastech postižených konflikty – a boji proti diskriminaci menšin na základě jejich etnického původu, sexuální orientace či náboženství (včetně některých často přehlížených náboženských menšin, jako jsou křesťané na Blízkém Východě nebo v komunistických zemích);
Komplexní obchodní politika
40. zdůrazňuje, že EU musí podporovat úlohu, kterou plní WTO při posilování ekonomické stability a ekonomického růstu, předcházení obchodním sporům, potírání protekcionismu odstraňováním překážek obchodního i jiného charakteru a předně zajišťováním toho, aby povolené nástroje na ochranu obchodu byly důsledně využívány pouze jako poslední alternativa; vyzývá tedy Komisi, aby podporovala snahy dalších zemí žádajících o členství s cílem rozšířit členskou základnu WTO a posílit tak její autoritu při utváření a uplatňování norem pro obchodní vztahy na celém světě;
41. zdůrazňuje, že má-li být strategie EU 2020 úspěšná, měla by mít i podstatný obchodní rozměr zaměřený jak na vícestranné, tak i na dvoustranné obchodní vztahy mezi EU a třetími zeměmi, jelikož tyto vztahy představují klíčové nástroje k obnově prosperity EU, při níž by byly současně vytvářeny tolik potřebné pracovní příležitosti v EU i mimo ni;
Rozšíření EU, sousedství, rozvojové politiky a humanitární pomoc
42. je toho názoru, že aby EU mohla účinně šířit své hodnoty a zásady a přispívat k politické stabilitě a ekonomickému rozvoji ve svém sousedství, musí podporovat mladé demokracie v celé Evropě a upevňovat vztahy se svými východními partnery;
43. připomíná mezinárodní závazky, jež byly přijaty v souvislosti s rozvojovými cíli tisíciletí a z nichž mnohé nebyly dosud splněny; v tomto ohledu se domnívá, že v rámci výdajů EU určených na rozvoj je třeba určovat priority společně s jednotlivými členskými státy, aby byla zajištěna účelnost těchto výdajů;
44. podtrhuje, že je nezbytně nutné, aby se rozvojové politice EU dostávalo trvalé podpory ze strany občanů EU, jelikož tato podpora bude v kontextu současného rozpočtového omezení potřebná, aby bylo možné potvrdit a splnit naše závazky v oblasti snižování chudoby, tedy na cíl, jehož je možné dosáhnout nejlépe budováním blahobytu a rozvíjením vlastnických práv v rozvojových zemích;
45. vyzdvihuje nutnost prokazovat na všech úrovních soudržnost politik a konstatuje, že u každé nové iniciativy zaměřené na podporu rozvojové politiky EU je zapotřebí doložit její naprostou transparentnost;
46. vyzývá EU, aby své reakce na humanitární katastrofy lépe koordinovala s širším společenstvím podporujícím rozvoj a aby prozkoumala další způsoby, které by jí umožnily rozvinout její civilní kapacity v rámci stávajících mechanismů, například mechanismu civilní ochrany Společenství;
Od vstupů k dopadům: co nejlépe využívat politiky EU
Moderní rozpočet pro budoucnost Evropy
47. vyslovuje politování nad tím, že z přezkumu rozpočtu, který provedla Komise, nevyplynula žádná podstatná kvantitativní analýza současných výdajů, jež patří do víceletého finančního rámce; zdůrazňuje, že je nanejvýš důležité provést takové přezkoumání výhod a nevýhod výdajové politiky EU před navržením nového víceletého finančního rámce;
48. podtrhuje skutečnost, že příští finanční výhledy EU se musí řídit zásadou subsidiarity a proporcionality, kdy by každý výdaj měl být přiměřený, racionální a měl by za investované prostředky přinést náležitou hodnotu;
49. je proti jakýmkoli novým vlastním zdrojům a je pevně odhodlán zabránit jakémukoliv dalšímu zatížení daňových poplatníků EU, k němuž by měly nové vlastní zdroje vést, jakož i jakémukoli novému přímému zdanění ze strany EU, jakým je například daň z finančních transakcí;
50. vyzývá k účinnější a transparentnější správě Evropského sociálního fondu, který představuje základní nástroj pro plnění cílů v oblasti zaměstnanosti stanovených dle dohody členských států ve strategii EU 2020; trvá na tom, že Evropský sociální fond by měl zůstat součástí rámce nařízení o obecných ustanoveních týkajících se fondů politiky soudržnosti;
51. nesouhlasí s plánovaným rozšířením Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, zejména s ohledem na vytváření samostatné rozpočtové položky pro tento fond;
52. je toho názoru, že kvalita výdajů je příliš často opomíjena a místo o kvalitě se diskutuje o kvantitě; domnívá se, že příliš mnoho pozornosti se často věnuje politickým vkladům a podnětům, ale málo výsledkům; vyzývá proto k systematickému, pravidelnému a nezávislému hodnocení programů EU – jak v oblasti vnitřních politik, tak i rozvojové pomoci – s cílem zabezpečit, aby tyto programy dosahovaly nákladově efektivním způsobem kýžených výsledků;
53. naléhavě vyzývá Komisi, aby v rámci politicky nulové tolerance ke všem případům špatného hospodaření a podvodů zlepšila kontrolu výdajů EU zvýšením transparentnosti plateb příjemcům a zejména urychleným zavedením kompletních databází, které budou fungovat on-line a budou vstřícné k uživatelům; rovněž Komisi vyzývá, aby v rámci úsilí o vytvoření účinného integrovaného rámce vnitřní kontroly pokračovala ve svých snahách o zajištění plného podílu členských států na odpovědnosti za rozpočet, pokud jde o programy sdíleného řízení, a to pomocí prohlášení o vnitrostátní správě a většího zapojení vnitrostátních kontrolních orgánů, avšak aby i nadále za řádné řízení rozpočtu nesla konečnou odpovědnost ona sama;
54. vyzývá Komisi, aby ve svých revidovaných návrzích, které se týkají Evropského úřadu pro boj proti podvodům, podporovala jeho plnou nezávislost jako nejlepší způsob, jak zajistit, aby jeho vyšetřování byla účinná i nestranná a aby je za nestranná považovala i veřejnost;
Prosazování inteligentní regulace
55. vítá příslib Komise zlepšit rozhodovací procesy v evropských orgánech a institucích a zvláště vítá iniciativy, jež jsou součástí agendy inteligentní regulace, která do evropského zákonodárství zavede důležité postupy a zásady a upevní je; má zato, že díky těmto opatření bude možné získat právní předpisy, které budou účinné, účelné a nebudou příliš zatěžovat občany, podniky ani správu;
56. konstatuje, že důležitou součástí iniciativ zaměřených na zlepšení kvality evropských právních předpisů bude jasný a ucelený přístup posouzením dopadu, podporuje navrhovaná zlepšení metod těchto posouzení dopadu, která jsou prováděna v případě plánovaných legislativních návrhů; vítá posouzení dopadu, jelikož poskytují pádné důkazy, na jejichž základě lze činit politická rozhodnutí, a vyzývá Komisi k reakci na kritiku Účetního dvora, který namítá, že ne všechny politické možnosti jsou plně vyhodnocovány;
57. naléhavě vyzývá Komisi, aby vynaložila maximální úsilí o splnění a překročení cíle 25% snížení administrativní zátěže do roku 2012;
Pokračující činnost
Legislativní a kontrolní úloha Evropského parlamentu
58. naléhavě vyzývá příslušné řídicí orgány Parlamentu, aby vzaly na vědomí fakt, že zaměření pracovního programu Komise se změnilo a že spíše než na prosté navrhování dalších a dalších právních předpisů je důraz kladen na účinné provádění stávajících právních předpisů; domnívá se, že Parlament by měl tedy více svého času věnovat své kontrolní úloze; vyzývá proto zmíněné řídicí orgány, aby zvážily, jak rozšířit časový prostor vyhrazený výborům, například povolením pořádání schůzí dle běžného harmonogramu, zatímco probíhá plenární zasedání (v době, která nekoliduje s klíčovými rozpravami), a pozměněním tradičního rozlišování mezi týdny vyhrazenými pro práci výborů a týdny pro práci politických skupin; je toho názoru, že by bylo úspornější, pokud by se všechny tyto schůze konaly na jednom místě;
Rybolov
59. vyzývá Komisi k zabezpečení takových návrhů na reformu společné rybářské politiky, které zajistí udržitelný vývoj této politiky založený na vědeckém výzkumu a zohledňující regionální a místní zkušenosti a znalosti;
60. vyzývá Komisi, aby se zasadila o to, že nedílnou součástí společné rybářské politiky bude decentralizace;
61. vyzývá Komisi k zajištění rozvoje udržitelného drobného rybolovu a k přijetí návrhů, které budou v Evropě stimulovat činorodý a udržitelný rybolov;
Kultura
62. vyzývá Komisi, aby zajistila, aby veškeré právní předpisy navrhované v oblasti kultury náležitě zohledňovaly zásadu subsidiarity, a s ohledem na úsporná opatření přijímaná řadou členských států EU vybízí Komisi k tomu, aby nenavrhovala nové kulturní programy, které by vyžadovaly další či vyšší výdaje;
Zemědělství
63. vyzývá Komisi, aby zabezpečila, že návrhy na reformu společné zemědělské politiky, balíček opatření zaměřených na jakost i opatření zaměřených na mléko pokračovaly ve směřování k větší orientaci na trh a současně zemědělcům umožnily dosahovat stabilních příjmů a zajistily rovnoměrnější rozdělování plateb v rámci EU;
64. vyzývá Komisi, aby se zasadila o to, aby všechny navrhované právní předpisy usilovaly o snižování byrokratické zátěže zemědělců a zjednodušování pravidel souvisejících se zemědělskou politikou;
Závěr
65. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.
