A7-0147/2011
14. 4. 2011
ZPRÁVA
obsahující doporučení Komisi k navrhovaným prozatímním opatřením ke zmrazení a zpřístupnění majetku dlužníků v přeshraničních případech
(2009/2169(INI))
Výbor pro právní záležitosti
Zpravodajka:
Arlene McCarthy
(Podnět – článek 42 jednacího řádu)
PE 454.396v02-00
OBSAH
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU............................................................3
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ: PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU VYŽÁDANÉHO NÁVRHU 6
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ..............................................................................................11
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru .........................................13
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU.................................................16
NÁVRH USNESENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
obsahující doporučení Komisi k navrhovaným prozatímním opatřením ke zmrazení a zpřístupnění majetku dlužníků v přeshraničních případech
( 2009/2169(INI) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na článek 225 Smlouvy o fungování Evropské unie,
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 k zelené knize o zlepšení účinnosti výkonu soudních rozhodnutí v Evropské unii: obstavení bankovních účtů
Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 655. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 22. dubna 2009 o účinném výkonu soudních rozhodnutí v Evropské unii: transparentnost dlužníkových aktiv
Úř. věst. C 184 E, 8.7.2010, s. 7. ,
– s ohledem na své usnesení ze dne 25. listopadu 2009 o sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o prostoru svobody, bezpečnosti a práva ve službách občanům – Stockholmský program
Úř. věst. C 285 E, 21.10.2010, s. 12. ,
– s ohledem na Stockholmský program na období 2010–2014 – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým občanům a chrání je
Úř. věst. C 115, 4.5.2010, s. 1. , přijatý Evropskou radou dne 10. prosince 2009
Závěry Evropské rady – 10.–11. prosince 2009 – EUCO 6/09. , a zejména na bod 3.4.2 tohoto programu,
– s ohledem na články 42 a 48 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru ( A7-0147/2011 ),
A. vzhledem k tomu, že nejvýznamnějším nástrojem Unie v podpoře růstu po finanční krizi je její vnitřní trh; vzhledem k tomu, že je důležité, aby miliony podniků a občanů, které využívají vnitřní trh a uplatňují právo žít, pracovat a cestovat po celé EU, měly k dispozici účinné opravné prostředky v případě, že vznášejí nárok vůči jinému občanu nebo podniku,
B. vzhledem k tomu, že vnitřní trh a prostor svobody, bezpečnosti a práva se pro občany a podniky stávají realitou pouze tehdy, je-li právo Unie, zejména v oblasti civilního soudnictví, účinně uplatňováno, a to od jeho provedení do vnitrostátního práva a zvyšování informovanosti až po uplatňování a vymáhání,
C. vzhledem k tomu, že úroveň úspěšnosti přeshraničního vymáhání dluhů je v současnosti mimořádně nízká, jak v případě majetku fyzických osob, tak podniků; vzhledem k tomu, že tato situace odrazuje od přeshraničního obchodu, dlouhodobým dlužníkům vysílá zprávu o beztrestnosti a je překážkou hospodářské výkonnosti Unie,
D. vzhledem k tomu, že náklady na přeshraniční vymáhání dluhů v případech, kdy má dlužník majetek v několika členských státech, jsou v současnosti pro věřitele neúnosné; vzhledem k tomu, že je načase zjednodušit a urychlit tento postup vymáhání,
E. vzhledem k tomu, že takové příliš vysoké náklady mají negativní dopad na rozsah přeshraničních úvěrů i přeshraničních obchodních operací, neboť představují významnou překážku pro plné fungování vnitřního trhu,
F. vzhledem k tomu, že přeshraniční vymáhání musí mít na vnitřním trhu prioritní postavení a soudy musí být schopné jednat rychle, aby zmrazily majetek dlužníka či údajného dlužníka; vzhledem k tomu, že v situaci, kdy neexistuje takové opatření, nepoctiví obchodníci a další osoby, které se úmyslně snaží vyhnout svým povinnostem, mohou převést svůj majetek do působnosti jiného soudu, čímž nutí občany a malé podniky, kteří již dosáhli soudního rozhodnutí, aby o opětovné navrácení majetku žádali u soudů jiného členského státu,
G. vzhledem k tomu, že s ohledem na praktické potíže s přístupem k informacím o dlužnících z veřejných nebo soukromých zdrojů, s nimiž se v přeshraničním kontextu setkávají věřitelé, je zapotřebí příkazu ke zveřejnění informací o majetku,
H. vzhledem k tomu, že legislativní opatření vyžádané v tomto usnesení by mělo být založeno na podrobném posouzení dopadů, jak požaduje Parlament,
I. vzhledem k tomu, že podrobné informace o postupech vymáhání pohledávek v každém členském státě by měly být dostupné prostřednictvím portálu evropské e-justice; vzhledem k tomu, že je třeba prohloubit spolupráci mezi donucovacími orgány v členských státech, aby se urychlilo vymáhání dluhů
J. vzhledem k tomu, že navrhované nástroje by měly doplňovat stávající právní předpisy a iniciativy Unie, zejména směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/7/EU ze dne 16. února 2011 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích
Úř. věst. L 48, 23.2.2011, s. 1. , nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech
Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1. , nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí řízení o evropském platebním rozkazu
Úř. věst. L 399, 30.12.2006, s. 1. , nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007, kterým se zavádí evropské řízení o drobných nárocích
Úř. věst. L 199, 31.7.2007, s. 1. a portál evropské e-justice;;
K. vzhledem k tomu, že nástroje by měly být jednoduché a předcházet zpožděním a zbytečným výdajům; vzhledem k tomu, že pokud je to vhodné, musejí být dostupné ex parte s „okamžikem překvapení“; vzhledem k tomu, že by měla být odpovídajícím způsobem zajištěna práva dlužníků a údajných dlužníků, aby se předešlo jakémukoli zneužití vyžádaných opatření;
1. žádá Komisi, aby na základě čl. 81 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie urychleně předložila Parlamentu návrhy právních předpisů týkající se opatření ke zmrazení a zpřístupnění majetku dlužníků a údajných dlužníků v přeshraničních případech a přitom se řídila níže uvedenými podrobnými doporučeními;
2. potvrzuje, že doporučení dodržují zásadu subsidiarity a základní práva občanů;
3. domnívá se, že vyžádaný návrh nemá finanční dopady na rozpočet Unie;
4. pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená podrobná doporučení Komisi a Radě.
PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ: PODROBNÁ DOPORUČENÍ TÝKAJÍCÍ SE OBSAHU VYŽÁDANÉHO NÁVRHU
Část 1: Vyžádané nástroje
Doporučení 1 (k formě a povaze nástrojů, jež mají být přijaty)
Evropský parlament vyžaduje následující nástroje: evropský příkaz k zachování majetku (EOPA) a evropský příkaz ke zpřístupnění majetku (EODA). Opatření Unie by mělo mít formu nařízení. Oba nástroje by měly být samostatnými opravnými prostředky, které doplňují prostředky dostupné podle vnitrostátního práva. Měly by se uplatňovat pouze v přeshraničních případech.
Část 2: Doporučení společná pro oba nástroje
Doporučení 2 (k soudní příslušnosti pro vydání takového příkazu)
Evropský parlament se domnívá, že vyžádané nástroje by měly obsahovat jednotná pravidla týkající se soudní příslušnosti a upřesňující, které vnitrostátní soudy mohou tyto příkazy vydat. Tato jednotná pravidla by měla zohledňovat skutečnost, že je obecně nejvhodnější, aby o takových příkazech rozhodoval soud, který má věcnou příslušnost podle nařízení Rady (ES) č. 44/2001
Nařízení Rady (ES) č. 44/2001 ze dne 22. prosince 2000 o příslušnosti a uznávání a výkonu soudních rozhodnutí v občanských a obchodních věcech (Úř. věst. L 12, 16.1.2001, s. 1). . Měla by rovněž zohledňovat to, jakého stupně bylo dosaženo v hlavním řízení, v jehož průběhu je příkaz požadován.
Doporučení 3 (k soudní příslušnosti pro rozhodování o námitkách proti příkazům)
Evropský parlament se domnívá, že soud, který zahájil vydání příkazu EOPA nebo EODA, by měl mít výlučnou pravomoc rozhodovat o protestech vůči těmto příkazům v případě, že se tyto protesty týkají příkazu s dopadem na celou EU. Pokud se protest týká dopadu příkazu v jiném členském státě, než je stát, v němž sídlí zahajovací soud, mohlo by být toto pravidlo zmírněno s cílem chránit dlužníky, údajné dlužníky a třetí strany tím, že bude příslušnost udělena soudům členského státu, v němž se majetek nachází. Důvody pro napadení příkazů by měly být ve vyžádaných nástrojích podrobně uvedeny.
Doporučení 4 (ke standardnímu formuláři pro žádost o vydání příkazů a k podávání zpráv)
Evropský parlament se domnívá, že by mělo být možné požádat o vydání obou příkazů prostřednictvím standardního vícejazyčného formuláře, který se bude nacházet i na portálu evropské e-Justice. Formulář by měl být co nejjednodušší. Ve spojitosti s výkonem příkazů by měla být standardizována rovněž komunikace (např. v případě EOPA: odpověď banky adresovaná orgánu, který provádí výkon rozhodnutí, pokud jde o úspěch obstavení, vyrozumění dlužníka atd.).
Doporučení 5 (k podávání zpráv)
Komise by měla mít povinnost podávat zprávy o provádění vyžádaných nástrojů a zejména o jejich využití.
Část 3: Zvláštní doporučení k evropskému příkazu k zachování majetku
Doporučení 6 (ke stupni hlavního řízení, ve kterém může být o vydání takového příkazu požádáno)
Evropský parlament je toho názoru, že možnost obdržet příkaz EOPA ex parte je zásadní; to znamená, že strana, o jejíž majetek se jedná, nemusí být předem vyrozuměna. Příkaz by měl být dostupný před hlavním řízením, během něj i po něm.
Doporučení 7 (k důkazům, které má předložit věřitel)
Evropský parlament se domnívá, že vydání příkazu EOPA by mělo být zcela na uvážení vnitrostátního soudu. Důkazní břemeno by navíc mělo být na žadateli, který by měl předložit náležité důkazy zjevnosti ( fumus boni juris ) a naléhavosti ( periculum in mora ) případu. Tato kritéria by měla být posouzena vnitrostátními soudy na základě stávající judikatury Evropského soudního dvora.
Doporučení 8 (k minimálním informacím nezbytným k vydání příkazu EOPA)
Evropský parlament je toho názoru, že dostatečné přesné informace o dlužníkovi nebo údajném dlužníkovi by měly být na rozdíl od platných čísel bankovních účtů. Takové informace by měly postačovat, aby se zabránilo záměně v případě homonymie.
Doporučení 9 (k vykonatelnosti takového příkazu)
Dojde-li k obdržení příkazu dříve, než je vydáno soudní rozhodnutí, jímž se stanoví dluh, což je nejčastějším případem, měl by být vykonatelný v celé EU za podmínky, že jsou určena minimální nutná mezitímní opatření. Dojde-li naopak k obdržení příkazu po vydání soudního rozhodnutí, jímž se stanoví dluh, pak by měl být vykonatelný v celé EU, aniž by byla požadována jakákoli mezitímní opatření.
Doporučení 10 (k účinku takového příkazu)
Evropský parlament je toho názoru, že účinek příkazu EOPA se musí týkat pouze obstavení bankovních účtů a dočasného zmrazení bankovních vkladů a neměl by věřiteli udělovat jakoukoli formu vlastnických práv na majetek dlužníka. Mělo by být hlouběji uváženo, zda se příkaz může vztahovat na další druhy majetku, jako je nemovitý majetek nebo budoucí majetek (zanedlouho splatná pohledávka nebo dědictví).
Příkaz EOPA by se neměl vztahovat na více bankovních účtů, než je nutné, a měl by být omezen na výši dluhu, k níž se přičtou soudní poplatky a úrok. Zahajovací soud by měl mít možnost omezit v jednotlivých případech časový rámec příkazu, a to na základě okolností každého případu.
Doporučení 11 (ke zpracování příkazů EOPA)
Evropský parlament by upřednostnil využívání elektronického systému pro přenos údajů, který by spojoval soud vydávající příkaz s bankou, u níž jsou vedeny účty, a který by byl přístupný prostřednictvím portálu evropské e-Justice, ale zůstává otevřen všem alternativám.
Evropský parlament je toho názoru, že příkaz EOPA by měl bankám stanovit povinnost vykonat příkaz bezodkladně (tj. v rámci přesně stanovených časových limitů) a dále povinnost informovat orgán, který provádí výkon rozhodnutí, o úspěchu či selhání jakéhokoli obstavení. Toto zpracování by mělo být v souladu s platnými předpisy o ochraně údajů.
Evropský parlament naléhavě vyzývá Komisi, aby koncipovala vyžádaný nástroj takovým způsobem, aby byly minimalizovány náklady na jeho využívání. Vzhledem k podstatným rozdílům v nákladech na bankovní obstavení mezi členskými státy by měla být uvážena otázka, zda by měl vyžádaný nástroj usilovat o harmonizaci takových nákladů, nebo zda by měl ponechat rozhodnutí o jejich výši na členských státech. Takové náklady by v každém případě neměly překračovat maximální výši stanovenou v nařízení, měly by být transparentní a nediskriminační, měly by odrážet skutečně vzniklé náklady a zohledňovat zřízení jednotné oblasti pro platby v eurech a skutečnost, že takové postupy by měly být co nejvíce standardizovány.
Evropský parlament požaduje, aby bylo podrobně uváženo, kdo má nést náklady na zpracování příkazu EOPA, a rovněž aby byly prověřeny osvědčené postupy na vnitrostátní a regionální úrovni.
Doporučení 12 (k procedurálním zárukám pro dlužníky a údajné dlužníky)
Evropský parlament se domnívá, že vyžádaný nástroj by měl obsahovat komplexní soubor záruk pro dlužníky a údajné dlužníky:
A. Je-li vydání příkazu EOPA vyžadováno před soudním rozhodnutím, jímž se stanoví dluh, mělo by být podmíněno tím, aby žadatel poskytl záruku nebo jiný typ zajištění podle uvážení zahajovacího soudu s cílem nahradit odpůrci a případným třetím stranám vzniklou škodu. Odpůrce by měl mít možnost ukončit příkaz EOPA, a to poskytnutím zajištění. Členské státy by měly zajistit, aby tato ustanovení nepředstavovala překážku pro ty, kteří mají omezené finanční prostředky.
B. Je-li příkaz EOPA vydán bez předchozího vyrozumění ( ex parte ), odpůrce by měl být oficiálně informován a měly by mu být poskytnuty veškeré informace potřebné k přípravě protestu vůči příkazu neprodleně po jeho vykonání.
C. Odpůrce by měl mít právo předložit ex post protest vůči příkazu EOPA. Důvody pro takový protest by měly být ve vyžádaném nástroji harmonizovány. Rovněž by mělo být v uvedeném nástroji harmonizováno to, které soudy jsou příslušné rozhodovat o takovém protestu.
D. Pro příkaz EOPA by měl být stanoven jasný časový rámec. V případě, že nebylo zahájeno hlavní řízení, by měl vydávající soud stanovit časový rámec pro jeho zahájení.
E. Nástroj by měl náležitě zohledňovat, že postupy týkající se nesnází dlužníka využívané na domácí úrovni se liší, včetně zavedených limitů, pod nimiž nelze bankovní účet fyzické osoby obstavit. Takové otázky by tedy měly nadále upravovat právní předpisy členského státu, v němž dlužník nebo údajný dlužník obvykle pobývá. Pro zvýšení právní jistoty věřitelů by však členské státy měly mít povinnost sdělit Komisi informace o existenci takových výjimek, které by byly zveřejněny.
F. V rámci příkazu EOPA by mělo být stanoveno, že věřitel uplatňuje příkaz EOPA na vlastní riziko a může mít povinnost nahradit dlužníkovi jakoukoli škodu vzniklou v důsledku použití kroků směřujících k jeho uplatnění.
Část 4: Zvláštní doporučení k evropskému příkazu ke zpřístupnění majetku
Doporučení 13 (k povaze takového příkazu)
Evropský parlament se domnívá, že by mělo být možné požadovat vydání příkazu přinejmenším po vydání soudního rozhodnutí, jímž se stanoví dluh. Komise by měla uvážit, zda by neměl být příkaz dostupný v dřívějším stupni řízení, např. domnívá-li se soud, který má příslušnost ve věci samé, že existuje skutečné riziko, že jeho rozhodnutí nebude naplněno, a dále by měla uvážit, jaké odpovídající záruky by měly být zavedeny.
Evropský parlament se dále domnívá, že každý členský stát by měl mít povinnost rozhodnout, který orgán nebo orgány jsou příslušné zahájit postup k vydání příkazu EODA. Takto určené orgány by mohly v jednotlivých případech vydávat příkazy EODA s přihlédnutím k okolnostem každého případu.
Doporučení 14 (k věcné působnosti takového příkazu)
Evropský parlament se domnívá, že dlužníci by zpravidla měli mít povinnost zpřístupnit veškerý majetek nacházející se v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, aby věřiteli poskytli co nejširší možnost volby postupu.
Doporučení 15 (k vykonatelnosti takového příkazu)
Evropský parlament se domnívá, že změnit nebo zrušit EODA může pouze soud nebo orgán, který zahájil postup k jeho vydání. Takový příkaz by měl být vykonatelný v celé EU, aniž by byla požadována jakákoli mezitímní opatření.
Doporučení 16 (k procedurálním zárukám pro dlužníky a údajné dlužníky)
Evropský parlament se domnívá, že vyžádaný nástroj by měl zahrnovat komplexní soubor záruk pro dlužníky:
A. Nástroj by měl zajistit odpovídající rovnováhu mezi právem na ochranu osobních údajů, jež zaručuje směrnice 95/46/ES a jak je stanoveno v Listině základních práv Evropské unie, a účinným výkonem soudních rozhodnutí. Měly by být zavedeny zejména záruky na ochranu informací zveřejněných v důsledku vydání příkazu EODA a záruky, které by předcházely jejich zneužití.
B. V rámci příkazu EODA by mělo být stanoveno, že věřitel tento příkaz uplatňuje na vlastní riziko a může mít povinnost nahradit dlužníkovi jakoukoli škodu vzniklou v důsledku zveřejnění informací.
C. Úplné splacení dluhu musí vést k okamžitému zrušení příkazu EODA, a to i na základě jednostranné žádosti dlužníka, který poskytne důkaz o tom, že dluh byl splacen.
Doporučení 17 (k sankcím za uvádění nepravdivých údajů v prohlášení)
Evropský parlament se domnívá, že vyžádaný nástroj by měl stanovit sankční rámec pro případ nesplnění příkazu nebo uvedení nepravdivých údajů, a to s cílem dosáhnout účinného a jednotného plnění příkazu v celém prostoru svobody, bezpečnosti a práva.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Miliony podniků využívají práva obchodovat na vnitřním trhu EU. Miliony občanů využívají práva žít, pracovat a cestovat po celé EU. Důležité je, aby občané měli na vnitřním trhu účinné opravné prostředky v případě, že vznášejí nárok vůči jinému občanu nebo podniku.
EU má právní předpisy, které umožňují přeshraniční nároky a vzájemné uznávání rozsudků vnitrostátních soudů, včetně nařízení Brusel I, evropského exekučního titulu, řízení o drobných nárocích a evropského platebního rozkazu. Vydání rozsudku je však jen jednou částí celého řízení, občané a podniky musí mít právo na to, aby rozsudky byly účinně vymáhány.
Nezbytnou součástí účinného vymáhání je skutečnost, že soudy musí být schopny reagovat rychle a jako prozatímní opatření nařídit zpřístupnění majetku dlužníků a jeho zmrazení.
Bez takového opatření se mohou nepoctiví obchodníci a další dlužníci vyhýbat svým povinnostem jednoduše tak, že převedou svůj majetek do působnosti jiného soudu, a tak znemožní věřiteli účinné vymáhání rozsudku na jednotném trhu.
Občan nebo malý podnik musel vynaložit čas a peníze a zajistit si rozsudek soudu jen proto, aby se následně musel obrátit na soudy jiného členského státu bez záruky úspěchu nebo spravedlnosti.
Evropské orgány upozornily na potřebu účinného postupu pro zmrazení a zpřístupnění majetku dlužníků:
K této problematice existují dvě zelené knihy Komise, z roku 2006 o obstavení bankovních účtů a z roku 2008 o transparentnosti dlužníkových aktiv.
– Parlament přijal usnesení vyzývající k ustavení postupu pro dočasné zmrazení bankovních účtů (zpravodaj: Kurt Lechner)
ze dne 25. října 2007 o obstavení bankovních účtů ( 2007/2026(INI) ) a vyzývající Komisi, aby prostudovala prozatímní opatření Společenství týkající se zpřístupnění majetku (zpravodajka: Neena Gillová)
ze dne 22. dubna 2009 o transparentnosti majetku dlužníků ( 2008/2233(INI) ) vedle opatření vnitrostátních soudů, které by mělo účinek po celé EU. U obou zpráv byl Parlament toho názoru, že veškeré nástroje na úrovni Unie by měly být omezeny na přeshraniční případy.
– Stockholmský program Evropské rady vyzývá Komisi, aby „posoudila potřebu a proveditelnost stanovení určitých dočasných opatření, včetně ochranných opatření, na úrovni Unie, aby se zabránilo například zániku aktiv před vymáháním pohledávky“ a „předložila vhodné návrhy na zlepšení účinnosti výkonu soudních rozhodnutí v Evropské unii týkajících se bankovních účtů a aktiv dlužníka vycházející ze zelené knihy z roku 2006 a zelené knihy z roku 2008“.
– Parlament ve svém usnesení ze dne 25. listopadu 2009 o budoucím Stockholmském programu požadoval „předložení návrhů na jednoduchý a autonomní evropský systém pro obstavení bankovních účtů a dočasné zmrazení bankovních vkladů“.
– Komise uspořádala dne 1. července slyšení a její návrh by měl být podle předpokladu předložen do července 2011. Legislativní iniciativa týkající se transparentnosti majetku dlužníků je plánována na rok 2013.
Výbor vypracoval tuto legislativní zprávu z vlastního podnětu, aby
o vyzval Komisi, aby rychle předložila návrhy prozatímních opatření na zmrazení a zpřístupnění majetku dlužníků v přeshraničních případech, a
o stanovil hlavní charakteristiky, které by Parlament chtěl mít zapracované v těchto návrzích.
5. 10. 2010
STANOVISKO Hospodářského a měnového výboru
pro Výbor pro právní záležitosti
k navrhovaným předběžným opatřením pro zmrazení a zveřejňování aktiv dlužníků v přeshraničních případech
( 2009/2169(INI) )
Navrhovatel:
Theodor Dumitru Stolojan
NÁVRHY
Hospodářský a měnový výbor vyzývá Výbor pro právní záležitosti jako příslušný výbor, aby do svého návrhu usnesení začlenil tyto návrhy:
1. vítá zprávu z vlastního podnětu Výboru pro právní záležitosti, která se zabývá problémy v důsledku rostoucího počtu přeshraničních obchodních sporů a potřebou soudržnosti vnitřního trhu;
2. bere na vědomí, že hospodářský pokles je často doprovázen nárůstem podvodů; domnívá se, že tento jev vede k nutnosti zvýšit přeshraniční transparentnost aktiv a vytvořit účinné mechanismy pro přeshraniční vymáhání dluhů;
3. konstatuje, že hlavním předpokladem pro to, aby byly v rámci jednotného trhu vytvořeny pro všechny rovné podmínky, musí být fungující a dostupný přístup k přeshraničnímu vymáhání dluhů;
4. poukazuje na to, že vhodné a včasné informace o aktivech dlužníků jsou zásadní pro vymáhání dluhů, ochranu zájmů věřitelů a vymahatelnost práva; vyzývá proto Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o harmonizaci informačních zdrojů v členských státech, například obchodních rejstříků;
5. zdůrazňuje, že bankám a jiným institucím by se za jejich služby mělo platit, ale že by tyto poplatky měly věrně odrážet nezbytné a skutečné náklady;
6. vyjadřuje podporu provádění předběžných či prozatímních opatření, která mohou vyřešit případy vymáhání dluhů nebo spory týkající se tohoto postupu dříve, než jsou tyto případy předloženy soudu, čímž se sníží náklady na vymáhání dluhů;
7. navrhuje zavést standardizované nástroje pro zveřejňování a zmrazení aktiv dlužníků v přeshraničních obchodních sporech, jelikož tyto nástroje již členské státy přijaly pro řešení případů týkajících se vymáhání daňových závazků;
8. zdůrazňuje, že je třeba zveřejňovat pouze takové informace, které umožní pokrýt peněžní pohledávky a dále umožní pokrýt všechny výdaje, jako například základní životní náklady, na něž by se nemusela vztahovat konfiskace; konstatuje, že není-li prokázán opak, měl by se na případy společného vlastnictví vztahovat předpoklad rovných dílů;
9. trvá na tom, aby veškerá předběžná nebo prozatímní opatření a všechny další právně závazné nástroje pro zveřejňování anebo zmrazení aktiv dlužníků byly oznamovány elektronicky;
10. navrhuje posílit spolupráci mezi donucovacími orgány v členských státech, aby se urychlilo vymáhání dluhů;
11. vyzývá Komisi, aby urychlila legislativní iniciativu týkající se transparentnosti aktiv dlužníků, která je plánována na rok 2013.
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
5.10.2010
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
41
0
0
Členové přítomní při konečném hlasování
Sharon Bowles, Udo Bullmann, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Gunnar Hökmark, Othmar Karas, Wolf Klinz, Jürgen Klute, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Arlene McCarthy, Ivari Padar, Anni Podimata, Antolín Sánchez Presedo, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Theodor Dumitru Stolojan, Ivo Strejček, Marianne Thyssen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Pervenche Berès, David Casa, Sari Essayah, Thomas Händel, Danuta Maria Hübner, Arturs Krišjānis Kariņš, Thomas Mann, Pablo Zalba Bidegain
Náhradník(ci) (čl. 187 odst. 2) přítomný(í) při konečném hlasování
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
VÝSLEDEK ZÁVĚREČNÉHO HLASOVÁNÍ VE VÝBORU
Datum přijetí
12.4.2011
Výsledek konečného hlasování
+:
–:
0:
20
0
1
Členové přítomní při konečném hlasování
Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka
Náhradník(ci) přítomný(í) při konečném hlasování
Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Sajjad Karim, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Arlene McCarthy, Angelika Niebler
o