P6_TA(2009)0185
Výroční zprávy EIB a EBRD za rok 2007
A6-0135/2009
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 25
.
března 2009 o výročních zprávách Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj za rok 2007 ( 2008/2155(INI) )
Evropský parlament
, -
s ohledem na výroční zprávu Evropské investiční banky (EIB) za rok 2007,
-
s ohledem na výroční zprávu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) za rok 2007,
-
s ohledem na články 9, 266 a 267 Smlouvy o ES a protokol č. 11 o statutu EIB,
-
s ohledem na dohodu o založení EBRD ze dne 29. května 1990,
-
s ohledem na články 230 a 232 Smlouvy o ES o úloze Soudního dvora,
-
s ohledem na článek 248 Smlouvy o ES o úloze Účetního dvora,
-
s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/1016/ES ze dne 19. prosince 2006 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství Úř. věst. L 414, 30.12.2006, s. 95.
,
-
s ohledem na rozsudek Soudního dvora ze dne 6. listopadu 2008 o právním základu rozhodnutí 2006/1016/ES Věc C-155/07, Evropský parliament v. Rada Evropské unie, ve Sbírce rozhodnutí Evropského soudního dvora dosud nezveřejněno.
,
-
s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/847/ES ze dne 4. listopadu 2008 o způsobilosti zemí střední Asie pro financování podle rozhodnutí 2006/1016/ES o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů a úvěrových záruk na projekty mimo Společenství Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 13.
,
-
s ohledem na rozhodnutí Rady 97/135/ES ze dne 17. února 1997, které stanoví, že Evropské společenství by mělo upsat další kapitálové účasti jako důsledek rozhodnutí zdvojnásobit kapitál Evropské banky pro obnovu a rozvoj Úř. věst. L 52, 22.2.1997, s. 15.
,
-
s ohledem na poslední přezkum kapitálových zdrojů EBRD z roku 2006 na období 2006–2010,
-
s ohledem na zprávu Komise Parlamentu a Radě o činnosti Evropských společenství v oblasti půjček a úvěrů v roce 2007 ( KOM(2008)0590 ),
-
s ohledem na své usnesení ze dne 22. dubna 2008 o výroční zprávě Evropské investiční banky za rok 2006 Přijaté texty, P6_TA(2008)0132 .
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o výroční zprávě EIB za rok 2005 Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 544.
,
-
s ohledem na své usnesení ze dne 16. ledna 2003 o činnosti Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Úř. věst. C 38 E, 12.2.2004, s. 313.
,
-
s ohledem na usnesení Parlamentního shromáždění Rady Evropy ze dne 24. června 2008 o Evropské bance pro obnovu a rozvoj jako stěžejním partnerovi při provádění změn v zemích v procesu transformace,
-
s ohledem na dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států (AKT) na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé, která byla podepsána v Cotonou dne 23. června 2000 Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.
(dohoda z Cotonou),
-
s ohledem na společné prohlášení Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě, Evropského parlamentu a Komise o rozvojové politice Evropské unie: "Evropský konsenzus" Úř. věst. C 46, 24.2.2006, s. 1.
,
-
s ohledem na závěry Rady ze dne 14. května 2008 o investičním rámci pro západní Balkán: posilování soudržnosti stávajících finančních nástrojů pro tento region s cílem podpořit růst a stabilitu,
-
s ohledem na návrh nařízení Komise ze dne 21. května 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství ( KOM(2008)0308 ),
-
s ohledem na rozsudek Soudního dvora ze dne 10. července 2003 ve věci vyšetřovacích pravomocí Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) v EIB Věc C-15/00, Komise Evropských společenství v. Evropská investiční banka, Sb. rozh. 2003, I-7281.
,
-
s ohledem na třístrannou dohodu uzavřenou mezi Účetním dvorem, EIB a Komisí o způsobech kontroly prováděné Účetním dvorem, které jsou stanoveny v čl. 248 odst. 3 Smlouvy o ES, která byla obnovena v červenci 2007,
-
s ohledem na memorandum o porozumění podepsané dne 15. prosince 2006 mezi Komisí, EIB a EBRD ve věci spolupráce ve východní Evropě, v zemích jižního Kavkazu, v Rusku a ve Střední Asii,
-
s ohledem na memorandum o porozumění podepsané dne 27. května 2008 mezi Evropskou komisí a Evropskou investiční bankou zaměřené na další koordinaci vnějších úvěrových politik Evropské unie,
-
s ohledem na memorandum o zapojení do evropského odborného centra pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, které podepsaly EIB, Komise a příslušné vnitrostátní orgány dne 16. září 2008,
-
s ohledem na Operační plán EIB pro období 2008–2010, který schválila správní rada dne 20. listopadu 2007,
-
s ohledem na veřejné konzultace, které vedla EIB o svém prohlášení o environmentálních a sociálních zásadách a normách v roce 2008,
-
s ohledem na environmentální a sociální politiku EBRD, kterou správní rada schválila dne 12. května 2008,
-
s ohledem na politiku EBRD v oblasti energetiky, kterou správní rada schválila dne 11. července 2006,
-
s ohledem na přezkum energetické politiky EIB, který správní rada schválila dne 31. ledna 2006,
-
s ohledem na informační sdělení EIB o "intenzivnějším zapojení EIB do energetické politiky EU" ze dne 5. června 2007, jak je v červnu 2007 podpořila Rada guvernérů,
-
s ohledem na závěry zasedání předsednictví Evropské rady konaného v Bruselu ve dnech 11. a 12. prosince 2008, které se týkají hospodářských a finančních otázek,
-
s ohledem na zprávu EIB nazvanou "zjištění a závěry konzultace malých a středních podniků 2007/2008" z května 2008, a na následnou modernizaci a posílení podpory malým a středním podnikům EU ze strany EIB,
-
s ohledem na prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách ze dne 18. března 2008,
-
s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci ze dne 7. října 2008 a 2. prosince 2008 o úloze EIB při podpoře malých a středních podniků,
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. října 2008 nazvané "Od finanční krize k vzestupu: evropský akční rámec" ( KOM(2008)0706 ),
-
s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 nazvané "Plán evropské hospodářské obnovy" ( KOM(2008)0800 ),
-
s ohledem na článek 45 jednacího řádu,
-
s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanovisko Výboru pro rozpočtovou kontrolu ( A6-0135/2009 ),
A.
vzhledem k tomu, že EIB byla založena v roce 1957 Římskou smlouvou, a vzhledem k tomu, že její akcionáři, jimiž jsou členské státy, upsali kapitál ve výši 165 miliard EUR,
B.
vzhledem k tomu, že EIB vyvíjí od roku 1963 činnost mimo území Společenství s cílem podporovat jeho vnější politiky,
C.
vzhledem k tomu, že EBRD byla založena v roce 1991 a vzhledem k tomu, že jejími akcionáři je 61 třetích zemí, Evropské společenství a EIB, které upsaly kapitál v celkové výši 20 miliard EUR,
D.
vzhledem k tomu, že členské státy, Evropské společenství a EIB celkem vlastní 63 % akcií EBRD,
E.
vzhledem k tomu, že statutárním cílem EIB je přispívat v zájmu Společenství k vyváženému a soustavnému rozvoji vnitřního trhu, a to za pomoci kapitálového trhu i využíváním vlastních zdrojů;
F.
vzhledem k tomu, že by při současných finančních otřesech, kdy je obrovský nedostatek likvidity a úvěrů pro podniky, EIB měla hrát hlavní úlohu v plánech Evropské unie a členských států na hospodářskou obnovu,
G.
vzhledem k tomu, že statutárním cílem EBRD je přispívat k hospodářskému pokroku a obnově, podporovat přechod k otevřenému tržnímu hospodářství a soukromé a podnikatelské aktivity v zemích střední a východní Evropy, které se zavázaly k uplatňování zásad demokracie se systémem více politických stran, plurality a tržního hospodářství a které tyto zásady dodržují,
H.
vzhledem k tomu, že by úloha EIB jakožto emitenta dluhopisů s vysokým ratingem AAA pro mezinárodní kapitálový trh měla být zdůrazněna a posílena,
I.
vzhledem k tomu, že podle článku 11 dohody o založení EBRD musí EBRD činit nejméně 60 % svých investic v soukromém sektoru,
J.
vzhledem k tomu, že dohoda o založení EBRD stanoví, že v intervalech ne delších než pět let reviduje Rada guvernérů základní kapitál EBRD, a že příští revize je plánována na rok 2010,
K.
vzhledem k tomu, že dne 1. října 2008 byl ustaven řídící výbor složený z devíti "moudrých", aby dohlížel na hodnocení přezkumu mandátu k poskytování externích úvěrů v polovině období a toto hodnocení řídil, jak stanoví rozhodnutí 2006/1016/ES,
L.
vzhledem k tomu, že tento přezkum v polovině období bude muset být proveden v úzké spolupráci s Parlamentem na základě rozhodnutí 2006/1016/ES,
M.
vzhledem k tomu, že rozhodnutí 2006/1016/ES o mandátu k poskytování vnějších půjček EIB počítá s 25,8 mld. EUR jako úvěry pro období 2007–2013, rozdělenými takto: země před přistoupením, včetně Chorvatska a Turecka: 8,7 mld. EUR; země Středomoří: 8,7 mld. EUR; Východní Evropa, jižní Kavkaz a Ruská federace: 3,7 mld. EUR; Latinská Amerika: 2,8 mld. EUR; Asie: 1 mld. EUR; Jihoafrická republika: 0,9 mld. EUR,
N.
vzhledem k tomu, že EIB poskytla v roce 2007 úvěry na podporu cílů politiky EU v celkové výši 47,8 miliard EUR, z toho 41,4 miliard EUR v rámci Evropské unie a zemí EFTA a 6,4 miliard EUR v partnerských a přistupujících zemích,
O.
vzhledem k tomu, že EIB poskytla v roce 2007 úvěry jednotlivým geografickým oblastem mimo EU v následující výši: Asii a Latinské Americe: 925 milionů EUR, východní Evropě, zemím jižního Kavkazu a Rusku: 230 milionů EUR, zemím Středomoří: 1 438 milionů EUR, zemím před přistoupením: 2 870 milionů EUR, zemím AKT: 756 milionů EUR a Jižní Africe: 113 milionů EUR,
P.
vzhledem k tomu, že v roce 2007 činil objem činnosti EBRD 5,6 miliard EUR a zahrnoval 353 projektů v 29 zemích, ve kterých působí: ve střední Evropě a pobaltských státech Chorvatsko, Česká republika, Estonsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Slovenská republika a Slovinsko.
, v jihovýchodní Evropě Albánie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Rumunsko a Srbsko.
, v západní části SNS a na Kavkazu Arménie, Ázerbájdžán, Bělorusko, Gruzie, Moldavsko a Ukrajina.
, v Rusku a ve Střední Asii Kazachstán, Kyrgyzstán, Mongolsko, Tádžikistán, Turkmenistán a Uzbekistán.
,
Q.
vzhledem k tomu, že v roce 2007 došlo k nárůstu investic EBRD v Rusku na 2,3 mld. EUR (celkové portfolio v Rusku dosahuje 5,7 mld. EUR), vztahuje se na 83 projektů a představuje 42 % ročních závazků EBDR (ve srovnání v 38 % v roce 2006),
R.
vzhledem k tomu, že se kapitálové investice EBRD zvýšily v roce 2007 na 1,7 mld. EUR z 1 mld. EUR v roce 2006 a že se kapitálový objem činnosti banky zvýšil z 20 % v roce 2006 na 30 % v roce 2007,
S.
vzhledem k tomu, že Rada guvernérů EBRD dne 28. října 2008 rozhodla, že uznává Turecko za příjemce investic EBRD a vzhledem k tomu, že do konce roku 2010 EBRD plánuje investovat 450 milionů EUR,
T.
vzhledem k tomu, že EIB financuje projekty v Turecku od roku 1965 a že investovala kolem 10 miliard EUR ve všech klíčových odvětvích tureckého hospodářství,
U.
vzhledem k tomu, že podle dohody z Cotonou EIB při poskytování úvěrů na financování operací v zemích AKT používá kromě vlastních zdrojů také investiční nástroj k řízení rizik, na nějž jsou finanční prostředky poskytovány z Evropského rozvojového fondu,
V.
vzhledem k tomu, že by finanční strategie EIB měla přispívat ke splnění obecného cíle, jímž je rozvoj a upevňování demokracie a právního státu, a k dodržování mezinárodních dohod v oblasti životního prostředí, jejichž stranami je Společenství nebo jeho členské státy,
W.
vzhledem k tomu, že Komise, členské státy, partnerské země evropské politiky sousedství (EPS), mezinárodní finanční instituce a evropské regionální a bilaterální finanční instituce v současné době spolupracují v rámci investiční facility sousedství při zajišťování dodatečných finančních prostředků na projekty výstavby infrastruktury zejména v odvětví energetiky, dopravy a životního prostředí na celém území EPS,
X.
vzhledem k tomu, že skupina EIB nadále aktivně podporuje malé a střední podniky prostřednictvím úvěrů, vstupního kapitálu a úvěrových záruk, přičemž vstupní kapitál a úvěrové záruky jsou poskytovány prostřednictvím Evropského investičního fondu,
Cíle a činnost EIB
1.
vítá výroční zprávu EIB za rok 2007, zejména pokud jde o její finanční operace uvnitř Evropské unie na jedné straně, které se zaměřily na šest politických priorit: zajištění hospodářské a sociální soudržnosti, uplatňování iniciativy Inovace 2010, rozvoj transevropských dopravních a přístupových sítí, podporu malých a středních podniků, ochranu a zlepšování životního prostředí, a na zajištění udržitelné, konkurenceschopné a bezpečné energetiky; a pokud jde o uplatňování mandátu EIB k poskytování externích úvěrů ve třetích zemích, na straně druhé;
2.
vítá cíl EIB zabývat se při svých finančních operacích uvnitř Evropské unie mimo jiné otázkou změny klimatu; v této souvislosti připomíná, že je nutné vyvinout další kritéria financování, jež budou šetrná k životnímu prostředí, v souladu se strategickými cíli EU snížit emise skleníkových plynů; naléhavě žádá EIB, aby směřovala své půjčky v odvětví energetiky na energetickou účinnost, obnovitelné energie a investice do výzkumu a vývoje v těchto dvou oblastech; kromě toho vyzývá EIB, aby vypracovala a zveřejnila metodiku hodnocení vlivu financovaných projektů na klima a stanovila kritéria hodnocení umožňující EIB odmítnout projekty z důvodu jejich negativního dopadu na změnu klimatu;
3.
připomíná, že EIB je jedinou finanční institucí zakotvenou ve Smlouvě a že většina jejích operací je zaměřena na projekty v členských státech, ačkoli musí hrát stále významnější úlohu také ve třetích zemích, jak bylo uvedeno v rozhodnutí 2006/1016/ES;
4.
bere na vědomí, že v rámci své činnosti ve třetích zemích EIB doposud uplatňovala politické cíle stanovené Radou; domnívá se, že poskytování úvěrů EIB musí být konzistentní, pokud jde o oblasti její působnosti, ve všech zemích, jednoduché v jejím přístupu k různým účastníkům a nástrojům EU, pružné z hlediska toho, jak je Unie schopna reagovat na značně rozdílné okolnosti v různých zemích, v souladu s cíli tisíciletí a odpovědné vůči veřejnosti i vůči Parlamentu, pokud jde o využití a účinnost použitých finančních prostředků EU;
5.
vyjadřuje přesvědčení, že investice do veřejné dopravy představují významný aspekt plánu evropské hospodářské obnovy; znovu v této souvislosti vyjadřuje přesvědčení, že EIB má potenciál být klíčovým hráčem ve změně evropské dopravy na dopravu příznivější k životnímu prostředí; naléhavě proto vyzývá EIB, aby podstatně zvýšila svoji podporu železniční dopravy, městské hromadné intermodální dopravy a řízení provozu;
6.
domnívá se, že by činnosti EIB měly také odrážet cíle a závazky, jež Unie přijala v rámci OSN (jako je Kjótský protokol); vyzývá proto EIB, aby každoročně předkládala Parlamentu zprávu o provádění cílů EU a OSN při svých operacích v rozvojových zemích;
7.
s potěšením konstatuje, že EIB v posledních letech přijímala systematická opatření v návaznosti na doporučení Parlamentu; doporučuje, aby tato opatření byla zpřístupněna široké veřejnosti v rámci výroční zprávy EIB;
8.
naléhavě vyzývá EIB, aby lépe sledovala a zprůhlednila povahu a konečné určení svých globálních půjček na podporu malých a středních podniků;
9.
Dohled nad činností EIB:
a)
připomíná, že EIB, jejíž úkoly jsou definovány politicky, nepodléhá tradičnímu obezřetnostnímu dohledu; domnívá se však, že sledování pracovních metod EIB je nezbytné;
b)
navrhuje posílení Kontrolního výboru (
Audit Committee
) EIB, přičemž tři členové a tři pozorovatelé výboru by měli být doplněni dvěma členy, kteří jsou zaměstnanci vnitrostátních orgánů dohledu;
c)
vítá technickou spolupráci EIB s vnitrostátním orgánem dohledu v Lucembursku, požaduje však, aby byla tato spolupráce posílena;
d)
žádá Komisi a členské státy, aby prozkoumaly možnosti rozsáhlejší revize opatření pro dohled nad finančními operacemi EIB, který by mohl být vykonáván budoucím Evropským systémem obezřetnostního dohledu s cílem dohlížet na kvalitu finanční situace EIB a zajišťovat, aby výsledky byly přesně měřeny a aby byla dodržována pravidla řádného profesního chování;
10.
vítá pokrok a zveřejnění odvětvových operačních politik EIB v odvětví energetiky, dopravy a vodního hospodářství v roce 2007 a uznává je jako významný krok směrem ke zvýšení transparentnosti úvěrových operací EIB;
11.
vítá skutečnost, že přezkum politiky zpřístupňování informací veřejnosti, kterou uplatňuje EIB, zohledňuje příslušná ustanovení Aarhuského nařízení Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 ze dne 6. září 2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13).
; vítá zveřejnění souhrnné zprávy o hodnocení operací EIB za rok 2007 a nabádá EIB, aby dále rozvíjela činnosti svého oddělení pro hodnocení operací;
12.
vítá přezkum prohlášení EIB o environmentálních a sociálních zásadách a normách; domnívá se, že by EIB měla vyčlenit dostatečné zdroje na provedení nového prohlášení a vypracovat zprávu o jeho fungování;
13.
zdůrazňuje, že EIB by měla v souvislosti s podvody a korupcí uplatňovat politiku nulové tolerance, a vítá v tomto směru přezkum její politiky boje proti podvodům a jejích politik boje proti korupci, praní peněz a financování terorismu; se znepokojením však konstatuje, že tyto politiky zůstávají do značné míry pasivní; znovu opakuje své výzvy, aby EIB do provádění svých politik zahrnula opatření zaměřená na:
a)
správní vylučovací mechanismus pro společnosti, jež budou EIB a jinými mezinárodními rozvojovými bankami usvědčeny z korupce,
b)
ochranu vnitřních informátorů a
c)
posílení její vyšetřovací funkce a zvýšení významu preventivní a odhalovací úlohy této funkce;
14.
vítá existenci etické komise
ad hoc
(zabývající se především otázkami týkajícími se situace po skončení pracovního poměru) a nezávislého kontrolora shody; nicméně žádá, aby byl informován o statusu a praktické činnosti tohoto kontrolora;
15.
blahopřeje EIB k tomu, že v říjnu 2007 podepsala ve Washingtonu prohlášení o postupu v případě řízení podniků na nově vznikajících trzích; konstatuje, že prohlášení o postupu podepsaly finanční instituce podporující rozvoj a řadí řízení podniků na první místo při uskutečňování kroků na podporu udržitelného rozvoje v rozvíjejících se zemích;
16.
je spokojen s tím, že řídící výbor EIB schválil politiku stanovující mechanismus EIB pro stížnosti; znovu však na EIB naléhá, aby přezkoumala svůj vnitřní mechanismus pro stížnosti a aby vydala nové pokyny týkající se mechanismu pro odvolání, které budou rozšířeny na všechny operace financované EIB;
17.
bere na vědomí kladné stanovisko externího auditu a závěry výroční zprávy výboru pro audit; v souvislosti se současnou finanční a hospodářskou krizí znovu na EIB naléhá, aby se podřídila stejným pravidlům obezřetnosti jako úvěrové instituce a skutečnému obezřetnostnímu dohledu;
Cíle a činnosti EBRD
18.
vítá výroční zprávu EBRD za rok 2007, zejména skutečnost, že se investiční činnost EBRD soustředila na země v raném či středním stadiu transformace, a vítá pokrok, kterého dosáhla při financování projektů v rámci iniciativy pro udržitelnou energii, která by měla upřednostnit energetické projekty, jež jsou v zájmu Unie;
19.
konstatuje, že EBRD působí zejména ve třetích zemích, avšak že některé významné činnosti i nadále provádí v členských státech;
20.
dále shledává, že se mezinárodní a regionální kontext, ve kterém EBRD plní svou úlohu, velmi liší od situace v roce 1991 a že výkon mandátu EBRD je třeba tomuto novému prostředí přizpůsobit, neboť EBRD reaguje na tržní podmínky a svou činnost přesouvá dále na jih a východ;
21.
připouští také, že provozní prostředí je stále složitější, neboť se zhoršilo podnikatelské klima v důsledku menších zkušeností místních protějšků a častějších obav ohledně jejich bezúhonnosti;
22.
domnívá se, že EBRD musí posílit technickou pomoc a konzultační činnost na podporu norem řádné správy věcí veřejných a zajistit náležité řízení projektů na místní úrovni, které probíhají v sousedních zemích EU;
23.
vítá pokrok, kterého EBRD v roce 2008 dosáhla při zohlednění otázky rovnosti žen a mužů; důrazně obě banky žádá, aby hledisko rovnosti žen a mužů více začlenily do svých institucionálních struktur a vnějších politik;
Spolupráce mezi EIB a EBRD a s dalšími mezinárodními, regionálními a vnitrostátními finančními institucemi
24.
konstatuje, že EIB a EBRD ve stále větší míře financují operace ve stejných geografických oblastech mimo Unii, jako je východní Evropa, země jižního Kavkazu, Rusko, západní Balkán a brzy také Turecko;
25.
upozorňuje na to, že v zemích společného působení existují mezi EIB a EBRD tři různé formy spolupráce; ve východní Evropě má na základě memoranda o porozumění vedoucí pozici EBRD a obecným pravidlem je provádění společných investic; v zemích západního Balkánu tyto banky upouštějí od konkurenčních nebo paralelních operací ve prospěch spolupráce pomocí slučování finančních prostředků; nedávno pak byla pro spolupráci v Turecku uzavřena dohoda, v níž byly definovány specifické a společné oblasti příslušnosti, přičemž vedoucí banka bude pro jednotlivé projekty určována individuálně;
26.
bere na vědomí, že se cíle, odbornost a způsoby fungování těchto dvou bank liší a že nelze od sebe jednoduše oddělit poskytování úvěrů veřejnému a soukromému sektoru; zdůrazňuje, že existuje stále více společných oblastí, ve kterých obě banky rozšiřují své zkušenosti, jako je financování malých a středních podniků, energetika a změna klimatu a projekty partnerství veřejného a soukromého sektoru; v tomto ohledu zdůrazňuje potřebu užší spolupráce;
27.
domnívá se, že činnosti EIB a EBRD by si v zemích společného působení neměly konkurovat, nýbrž by se měly na základě komparativních výhod obou bank vzájemně doplňovat a zabránit tomu, aby klientovi vznikaly dvojí náklady;
28.
v zájmu lepší strukturované spolupráce mezi EIB a EBRD v zemích společného působení proto doporučuje, aby:
a)
obě banky zlepšily funkční dělbu práce ve snaze o větší specializaci tak, aby se mohly zaměřit na své příslušné dovednosti a silné stránky;
b)
se EIB více zaměřila na financování soukromých a veřejných infrastruktur a projektů většího rozsahu, včetně investic v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, a přímých zahraničních investic společností z Unie a EBRD aby se více soustředila na investice menšího rozsahu, budování institucí, privatizaci, podporu obchodu, finanční trhy a přímé kapitálové investice s cílem podporovat standardy řízení a správy podniků;
c)
byly definovány typy projektů, odvětví a produktů, které by mohly zajímat obě banky a v jejichž rámci by mohly ve větší míře sdílet své znalosti a zdroje, jako je například financování malých a středních podniků a podpora investic určených na boj proti změně klimatu, např. na energii z obnovitelných zdrojů a snižování emisí skleníkových plynů; v těchto oblastech společného zájmu žádá o pragmatický a individuální přístup, v jehož rámci bude pro každý projekt spolufinancování určena řídící instituce s cílem vyhnout se zdvojování činností a který bude založen na předpokladu vzájemného uznání postupů; v této souvislosti musí financované projekty splňovat normy EU, například pokud jde o boj proti změně klimatu nebo o sociální práva, bez ohledu na to, zda se vedení ujme EIB nebo EBRD;
d)
byly v obou institucích uplatňovány jasné mechanismy spolupráce jak od nejvyšší úrovně směrem k nejnižší, tak na místě;
e)
obě banky v zájmu svých akcionářů, zainteresovaných subjektů a zemí, jimž je financování poskytováno, předložily konkrétní návrh na důslednější spolupráci, včetně úvah o společných standardech;
f)
obě banky pravidelně informovaly Komisi o své spolupráci;
g)
Komise každý rok předložila Parlamentu a Radě zprávu, v níž zhodnotí dopad a efektivnost finančních operací EIB a EBRD a jejich přínos k plnění cílů vnější politiky Unie a poskytne informace o jejich vzájemné spolupráci a spolupráci s dalšími finančními institucemi a
h)
byla v Parlamentu každý rok pořádána slyšení za účasti prezidentů obou bank a komisaře pro hospodářské a měnové záležitosti;
29.
doporučuje, aby akcionáři EIB v dlouhodobém výhledu zvážili navýšení vlastnického podílu EIB v EBRD, např. v souvislosti s navýšením kapitálu nebo v případě, že stávající akcionář EBRD zvažuje stažení kapitálu z této banky; domnívá se, že by toto rozhodnutí mohlo v dlouhodobém horizontu podpořit větší soudržnost politik a specializaci těchto dvou bank jak z funkčního, tak ze zeměpisného hlediska;
30.
domnívá se, že je třeba se vyhnout překrývání nástrojů vnější pomoci Unie; vyzývá, aby byla v Unii posílena spolupráce s regionálními a vnitrostátními rozvojovými institucemi nebo agenturami s cílem zajistit účinné financování a zamezit překrývání a zdvojování činností a zaručit soudržný přístup a lepší zviditelnění činnosti EU; v tomto ohledu podporuje možnost vzájemného delegování a uznávání postupů;
31.
připomíná význam dohody dosažené v "Evropském konsenzu", podle níž by mělo dojít k posílení synergií mezi programy podporovanými EIB a jinými finančními institucemi a programy financovanými ze strany Společenství s cílem zaručit co největší přínos pro přijímající země; zdůrazňuje, že v rámci těchto kroků je nutné pečlivě zohlednit zájmy příjemců;
32.
bere na vědomí, že EIB a EBRD by měly spolupracovat s dalšími mezinárodními a regionálními finančními institucemi, jako jsou Světová banka, Asijská rozvojová banka a Africká rozvojová banka, má-li být v oblastech, které jsou od Unie více vzdáleny, dosaženo větší účinnosti a má-li se zabránit nežádoucímu překrývání a zdvojování finančních aktivit; domnívá se však, že EIB by měla mezi mezinárodními rozvojovými bankami a institucemi hrát klíčovou úlohu, pokud jde o prosazování cílů Unie týkajících se životního prostředí, sociální oblasti a rozvoje;
33.
konstatuje, že činnost mezinárodních rozvojových bank a institucí má pozitivní vliv na rozvojový svět; považuje za nezbytné dále tento vliv analyzovat a zvážit další činnosti ve vztahu k cílům a operacím Evropského rozvojového fondu; doporučuje, aby v rámci mandátu EIB pro poskytování úvěrů třetím zemím mohlo být financování vlastnictví půdy považováno za způsobilý investiční náklad, pokud budou splněny podmínky souvisejících s environmentálními a sociálními cíli, neboť vlastnictví půdy je klíčově důležité pro vnitřní rozvoj, zejména v afrických zemích;
Globální finanční otřesy a důsledky pro EIB a EBRD
34.
zdůrazňuje, že plán evropské hospodářské obnovy přisuzuje EIB důležitou úlohu, zejména pokud jde o navýšené financování malých a středních podniků, energii z obnovitelných zdrojů a čistou dopravu; vítá rozhodnutí zvýšit v souladu s Lisabonskou strategií celkový objem úvěrů EIB o 30 % (15 miliard EUR) v roce 2009 a 2010 a navýšit upsaný základní kapitál EIB z 67 miliard EUR na 232 miliard EUR; naléhavě však vyzývá členské státy, aby navýšily kapitál EIB tak, aby zajistily, že její úvěrová kapacita bude odpovídat střednědobým finančním potřebám průmyslu a obchodu, pokud jde o potřebu podporovat ekologická a udržitelná pracovní místa; zdůrazňuje, že pomocí těchto dodatečných finančních prostředků by se mělo usilovat o dosažení dlouhodobých účinků; domnívá se, že rozšířená oblast působnosti vyžaduje adekvátní lidské i finanční zdroje a větší transparentnost a zodpovědnost operací EIB;
35.
podporuje, aby při poskytování finančních prostředků malým a středním podnikům byla posílena ustanovení o sdílení rizik mezi komerčními bankami a EIB; vyzývá však k opatrnosti, pokud jde o poskytování půjček EIB komerčním bankám, a v tomto ohledu požaduje přijetí kodexu chování mezi komerčními bankami a EIB; dále konstatuje, že je třeba aktualizovat seznam zprostředkovatelských bank EIB;
36.
domnívá se, že EIB a Komise by měly urychlit realizaci projektů v těch členských státech a odvětvích, jež krize postihla nejvíce; v tomto ohledu považuje za důležité využít odbornosti programů technické podpory, jako je Jaspers, Jeremie, Jessica a Jasmine, aby se urychlilo rozdělování strukturální pomoci;
37.
konstatuje, že Unie požádala EIB, aby v důsledku finanční krize urychlila poskytování podpory na projekty partnerství veřejného a soukromého sektoru; naléhavě žádá EIB a EBRD, aby tyto projekty prováděly pouze tehdy, pokud budou finančně únosné a pokud budou skutečným přínosem; v této souvislosti se domnívá, že je potřeba zlepšit zveřejňování informací, zhodnocování finančních prostředků a postupy posuzování únosnosti;
38.
vyzývá členské státy, aby plně využily nástrojů rizikového kapitálu, globálních půjček a mikroúvěrů, jež nabízí programy a prostředky EIB;
39.
konstatuje, že EIB postupně zvýšila přijímání a poskytování půjček uvnitř i vně Unie a že dnes představuje hlavní nástroj přijímání a poskytování půjček na úrovni EU; dále shledává, že existuje velká poptávka po dluhopisech vydaných EIB, a to i v Asii; vyzývá proto EIB jakožto banku, jež se řídí veřejnou politikou, a její guvernéry k maximalizaci tohoto úvěrového potenciálu tím, že budou na světovém trhu vydávat především dluhopisy denominované v euru s cílem podpořit dlouhodobé cíle a vyvážit hospodářské zpomalení v Unii a sousedních zemích;
40.
důrazně vyzývá Komisi a EIB, aby se společně zabývaly otázkou, jak lze překonat úvěrové problémy v reálné ekonomice s pomocí nových inovačních finančních nástrojů;
41.
vítá rozhodnutí EBRD zvýšit svůj roční objem činnosti v roce 2009 zhruba o 20 % na přibližně 7 miliard EUR s cílem zmírnit stávající finanční a hospodářskou krizi a konstatuje, že polovina z 1 miliardy EUR určené na mimořádné výdaje v roce 2009 byla vyčleněna pro střední a východní Evropu;
42.
zdůrazňuje, že za současných přísných podmínek pro poskytování úvěrů je úloha obou bank zvýrazněna jak uvnitř, tak i vně Unie; vyzývá obě banky, aby dodržely své závazky vůči třetím zemím i v hospodářsky obtížné době;
43.
doporučuje, aby po pečlivém prostudování dopadů finanční krize na reálnou ekonomiku byla EIB vyzvána ke zvýšení podpory novým členským státům; dále upozorňuje na význam zapojení soukromého sektoru do procesu stabilizace těchto ekonomik; vítá rozšíření činností EBRD v nových členských státech a společný akční plán mezinárodních finančních institucí na podporu bankovních systémů a úvěrů pro reálnou ekonomiku ve střední a východní Evropě, který byl nedávno vypracován EBRD, EIB, Evropským investičním fondem a skupinou Světové banky a jehož úkolem je podpořit bankovní systém a reálnou ekonomiku ve střední a východní Evropě; doporučuje však, aby byla včas přehodnocena definice "zemí v procesu transformace" a posouzeno ukončení činností EBRD na území Unie;
44.
s uspokojením konstatuje, že EIB a EBRD jsou vystaveny finančním otřesům v dosti omezené míře, ačkoli EBRD kvůli poklesu na akciových trzích vykázala v roce 2008 svou první ztrátu v tomto desetiletí;
Důsledky rozsudku Soudního dvora pro mandát EIB k poskytování úvěrů třetím zemím
45.
vítá rozsudek Soudního dvora ze dne 6. listopadu 2008 o právním základu rozhodnutí 2006/1016/ES;
46.
doporučuje, aby v návaznosti na tento rozsudek byla mezi Parlamentem, Radou a Komisí urychleně uzavřena dohoda, jež zajistí plné respektování výsadních pravomocí Parlamentu a kontinuitu vnějších finančních operací EIB; zdůrazňuje tedy, že do přezkumu v polovině období, jež má být proveden v roce 2010, tato rychlá dohoda slouží jako dočasné řešení končící přesně stanoveným datem;
47.
domnívá se, že v souladu s rozsudkem Soudního dvora je zcela zásadní přijmout rozhodnutí, jímž se nahradí rozhodnutí 2006/1016/ES, a konstatuje, že probíhající revize vnější úvěrové činnosti EIB v polovině období a opatření týkajících se spolupráce, jež má být dokončena v roce 2010, bude muset umožnit skutečnou a důkladnou diskusi o cílech Unie a prostředcích poskytovaných EIB, do níž bude plně zapojen Parlament jakožto spoluzákonodárce; vyzývá Komisi, aby při přípravě nového návrhu rozhodnutí o mandátu EIB k poskytování úvěrů třetím zemím plně zohlednila doporučení obsažená v této zprávě;
48.
doporučuje, aby řídící výbor svou práci dokončil počátkem roku 2010, a vyzývá jeho předsedu, aby brzy poté předložil Parlamentu a Radě zprávu o vyvozených závěrech; očekává závěry řídícího výboru a žádá jej, aby zohlednil doporučení obsažená v tomto, i v předchozích usneseních Parlamentu; žádá, aby řídící výbor Parlament pravidelně informoval o vývoji této práce;
o
o o
49.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské investiční bance, Evropské bance pro obnovu a rozvoj a vládám a parlamentům členských států.
