A6-0438/2007
8. 11. 2007
ZPRÁVA
o návrhu na jmenování Michela Cretina členem Účetního dvora
(C6‑0305/2007 – 2007/0814(CNS))
Výbor pro rozpočtovou kontrolu
Zpravodajka:
Inés Ayala Sender
PE 396.488v02-00
OBSAH
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
PŘÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS MichelA CretinA
PŘÍLOHA 2: ODPOVĚDI MichelA CretinA NA DOTAZNÍK
POSTUP
NÁVRH ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU
o návrhu na jmenování Michela Cretina členem Účetního dvora
( C6‑0305/2007 – 2007/0814(CNS) )
Evropský parlament ,
– s ohledem na čl. 247 odst. 3 Smlouvy o ES a čl. 160b odst. 3 Smlouvy o Euratomu, podle nichž Rada konzultovala návrh s Parlamentem ( C6‑0305/2007 ),
– s ohledem na to, že na své schůzi dne 6. listopadu 2007 vyslechl Výbor pro rozpočtovou kontrolu kandidáta Rady na člena Účetního dvora a posoudil jeho předpoklady z hlediska kritérií stanovených v čl. 247 odst. 2 Smlouvy o ES a v čl. 160b odst. 2 Smlouvy o Euratomu,
– s ohledem na článek 101 jednacího řádu,
– s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu ( A6‑0438/2007 ),
1. souhlasí se jmenováním Michela Cretina členem Účetního dvora;
2. pověřuje svého předsedu, aby předal toto rozhodnutí Radě a pro informaci Účetnímu dvoru a ostatním orgánům a institucím Evropských společenství a kontrolním institucím členských států.
VYSVĚTLUJÍCÍ PROHLÁŠENÍ
Pro fungování systému finanční kontroly Evropské unie je nezbytné, aby Evropský účetní dvůr a Parlament udržovaly dobré pracovní vztahy. Při jmenování členů Účetního dvora je však úloha Parlamentu spíše zanedbatelná. Členy dvora jmenuje Rada na návrh členských států a Parlament je před jejich jmenováním pouze konzultován. Za této situace může v případě rozdílných stanovisek Parlamentu a Rady docházet k určitému napětí. Parlament se riziko rozdílných stanovisek pokusil minimalizovat tím, že ve svých dvou usneseních z let 1992 a 1995 o postupu konzultace Parlamentu při jmenování členů Účetního dvora
Usnesení A3-0345/92 , Úř. věst. C 337, 21.12.1992, s. 51, a usnesení A4-0001/95 , Úř. věst. C 43, 20.2.1995, s. 75. zveřejnil obecné zásady, kterými se při posuzování kandidátů řídí.
Zejména ve svém usnesení z roku 1992 zveřejnil Parlament za účelem zvýšení
transparentnosti následující soubor kritérií používaných při posuzování kandidátů:
a) vysoká úroveň odborných zkušeností získaných v oblasti veřejných financí nebo řídící činnosti a kontroly řídících činností;
b) v případě, že se kandidáti podíleli na řídících úkolech, potvrzení o jejich řádném splnění;
c) u kandidátů, kteří se podíleli na řídících úkolech ve veřejném či soukromém sektoru, doklad o bezchybném výkonu dosavadní řídící činnosti;
d) kandidáti by s účinností od data jmenování neměli zastávat volené funkce ani odpovědná místa v politických stranách;
e) s ohledem na plánovanou náplň práce bude brán v potaz rovněž věk kandidátů: zdá se například vhodné stanovit, že členové dvora by neměli být starší 65 let na konci svého prvního funkčního období nebo starší 70 let na konci svého druhého funkčního období. Stejně tak by nebylo správné, kdyby kandidáti prostřednictvím svého jmenování členy Účetního dvora obcházeli věkové limity stanovené pro tutéž pozici v jejich zemi původu;
f) a konečně, kromě posouzení individuálních zásluh, dohlédne Parlament na to, aby byla zachována rovnováha ve složení Účetního dvora jako celku. Členové stávajícího sboru jsou sice rozličného původu, avšak skutečnost, že ženy v něm mají pouze omezené zastoupení, je neomluvitelná;
g) bylo by vhodné, aby členové dvora nezastávali svou funkci více než dvě funkční období.
Zkušenosti z nedávné minulosti ukazují, že navzdory výše uvedeným usnesením nelze vždy rozdílnost stanovisek překonat. V roce 2004 zaujal Výbor pro rozpočtovou kontrolu negativní stanovisko ke jmenování dvou z deseti nových členů dvora navržených v souladu se smlouvou o přistoupení. Jeden z kandidátů odstoupil, druhý však nikoli. Ačkoli negativní stanovisko bylo Parlamentem na jeho plenárním zasedání potvrzeno, Rada i přesto tohoto kandidáta členem Účetního dvora jmenovala.
Pokud jde o současný proces jmenování, nesplňuje všechna kritéria stanovená v usnesení Parlamentu z roku 1992 hned několik kandidátů navržených členskými státy. Stávající návrhy členských států jsou navíc v rozporu se snahou Parlamentu o zachování rovnováhy ve složení Účetního dvora a o zvýšení zastoupení žen. Zatímco v současnosti je členy Účetního dvora 22 mužů a 5 žen, v případě jmenování všech navrhovaných kandidátů by se poměr změnil na 23 mužů ku 4 ženám.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se zpravodajka domnívá, že jsou zapotřebí účinnější nástroje, které zajistí, že Parlament, a zejména Výbor pro rozpočtovou kontrolu, naváže s každým členem dvora ode dne jeho jmenování konstruktivní vztah. Zpravodajka je toho názoru, že kritéria a postupy stanovené v usneseních z let 1992 a 1995 musí být bezodkladně přezkoumány, sjednoceny a sděleny Radě, orgánům členských států odpovědným za navrhování kandidátů a veřejnosti.
Závěrem zpravodajka doporučuje, aby Parlament a Rada (ECOFIN) navázaly v otázce jmenování členů mnohem užší spolupráci. Parlament by měl vždy včas obdržet informace o kandidátech navrhovaných každým z členských států. Ve střednědobém časovém horizontu by se Rada a Parlament měly shodnout na jednotnějším a účinnějším postupu jmenování, který by byl významným prvkem naléhavé organizační reformy Evropského účetního dvora.
PŘÍLOHA 1: ŽIVOTOPIS MichelA CretinA
Michel CRETIN
Předseda komory na francouzském účetním dvoře
Národnost: francouzská
Narozen 27. března 1942 v Lons-le-Saunier (Jura), Francie
Ženatý, jedno dítě
VZDĚLÁNÍ
1963 Diplom z Vysoké školy obchodní (HEC), Paříž
1964 Diplom DES (Diplôme d’Etudes Supérieures) v oboru hospodářských věd (Fakulta práv a hospodářských věd v Paříži)
1967–69 Státní škola pro veřejnou správu (ENA)
VOJENSKÁ SLUŽBA
1966/1967 Armádní dobrovolník v Alžírsku
PROFESIONÁLNÍ DRÁHA
1969–1973 (červen): Auditor na francouzském účetním dvoře, Paříž
1973–1977 : Generální komisariát pro plánování, Paříž: úředník v hospodářském odboru, sekretariát „Komise pro rozvoj“ pro přípravu VII. plánu
1977 (březen): Jmenován úředníkem se soudní pravomocí (conseiller réferendaire) na francouzském účetním dvoře
1977 (srpen)–1980: Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj (IBRD), Washington DC, Spojené státy.
Planning advisory officer – Planning Advisory Division (odbor technické podpory plánování)
1980 (únor)–1981: Úředník se soudní pravomocí na francouzském účetním dvoře, Paříž
1982–1984 : Státní středisko pro kinematografii, Paříž
Zástupce generálního ředitele odpovědný za produkci, distribuci a mezinárodní vztahy
1985: Úředník se soudní pravomocí na francouzském účetním dvoře, Paříž
1985 (červen)–1986: Finanční společnost pro rozhlasové vysílání SOFIRAD, Paříž
Zástupce generálního ředitele
1986 (září)–1989: OSN, New York
Stálý zástupce předsedy francouzského účetního dvora ve funkci ředitele sboru auditorů OSN
1989 (květen): Jmenován vedoucím úředníkem (conseiller maître) francouzského účetního dvora (tuto pozici zastával také v New Yorku)
1989 (září): Vedoucí úředník na francouzském účetním dvoře, Paříž
Ředitel auditorské mise Světové meteorologické organizace (WMO) v Ženevě (zástupce předsedy francouzského účetního dvora)
1991 (červen)–1992: Ředitel kabinetu ministra pro komunikaci
Květen 1992: Francouzský účetní dvůr, Paříž
1994 (září)–1998: Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) a Světový potravinový program (WFP) – Řím: stálý zástupce předsedy francouzského účetního dvora ve funkci ředitele externího auditu těchto dvou organizací Spojených národů
1998 (leden)–2002: Člen mezinárodního sboru auditorů Severoatlantické aliance (NATO) – Brusel (mandát skončil v lednu 2002)
2002 (leden)–2005 (říjen): Francouzský účetní dvůr, Paříž
2003 (únor)–2005 (květen): Předseda výboru pro ověřování účtů agentur pro výdaje Evropského orientačního a záručního zemědělského fondu (EZOZF), záruční sekce. Předsednictví vykonávané souběžně s funkcí vedoucího úředníka první komory francouzského účetního dvora
2005 (říjen)–2007 (březen): Předseda šesté komory francouzského účetního dvora
2007 (duben): Předseda komory na francouzském účetním dvoře
OSTATNÍ ČINNOSTI
- Zástupce Francie ve výboru pro veřejný sektor v Mezinárodní federaci účetních (IFAC) – květen 1989 – květen 1991.
- Člen výboru pro státní účetní normy – červen 2002 – říjen 2005.
VYZNAMENÁNÍ
- Důstojník Čestné legie
- Důstojník Národního řádu za zásluhy
PŘÍLOHA 2: ODPOVĚDI MichelA CretinA NA DOTAZNÍK
Odborné zkušenosti
1. Charakterizujte prosím hlavní aspekty Vašich odborných zkušeností v oblasti veřejných financí, řídící činnosti nebo kontroly řídících činností.
Mou odbornou praxi silně poznamenala skutečnost, že jsem členem francouzského účetního dvora; je proto zaměřená především na kontrolu veřejných financí a posuzování efektivity veřejných politik. Vykonával jsem rovněž řídící funkce ve veřejném sektoru, jak je tomu obvykle u členů této instituce. Zdůrazním tři hlavní aspekty mé profesní dráhy.
a) V oblasti řízení jsem se zabýval především veřejným audiovizuálním odvětvím:
- od roku 1982 do roku 1984 jsem byl zástupcem generálního ředitele Státního střediska pro kinematografii (Centre national de la cinématographie) a byl jsem pověřen řízením systému veřejných podpor pro produkci a vývoz francouzských filmových a audiovizuálních děl a spoluprací se zahraničím (především s evropskými zeměmi a státy jižního Středomoří);
- od roku 1985 do roku 1986 jsem byl zástupcem generálního ředitele a finančním ředitelem veřejné obchodní společnosti SOFIRAD, která řídí státní účast v různých rozhlasových a produkčních nebo distribučních společnostech v audiovizuálním odvětví;
- domnívám se, že za řídící funkci lze rovněž považovat funkci ředitele kabinetu ministra. Ve funkci ředitele kabinetu ministra pro komunikaci v letech 1991–1992 jsem udržoval vztahy s pracovníky v tomto odvětví a dohlížel na úpravy právního rámce, v němž působily tisk, rozhlas a televize.
b) V oblasti kontroly veřejných financí jsem vykonával různé úkoly člena francouzského účetního dvora, počínaje funkcí auditora na počátku mé profesní dráhy a konče funkcí předsedy komory v letech 2005–2007. Na různých pozicích a v různých komorách účetního dvora, v nichž jsem působil, jsem nejprve kontroloval, později řídil kontrolní týmy a nakonec dohlížel na provádění kontroly účetnictví a řízení nejrůznějších veřejných institucí: územních samosprávných celků, ústředních správních oddělení, nezávislých veřejných agentur a veřejných společností.
V posledním období jsem jako předseda komory účetního dvora pro sociální zabezpečení a zdravotnictví dohlížel na přípravu všech kontrol účetního dvora v tomto odvětví a shrnutí jejich výsledků, s nimiž je seznamována veřejnost. Dohlížel jsem zejména na zahájení a průběh externího auditu, který v roce 2007 poprvé vedl k vydání osvědčení účetního dvora pro účetnictví organizací sociálního zabezpečení za rok 2006.
c) Za třetí bych rád zdůraznil, že jsem velkou část své činnosti vykonával v mezinárodním prostředí:
- od roku 1986 do roku 1989 v průběhu prvního mandátu, který francouzskému účetnímu dvoru svěřilo Valné shromáždění OSN, jsem v New Yorku řídil tým francouzských auditorů, který byl společně s dalšími týmy pověřen externím auditem účetnictví této organizace;
- od roku 1989 do roku 1991 jsem byl souběžně s působením na účetním dvoře členem výboru Mezinárodní federace účetních (IFAC) pro veřejný sektor;
- od roku 1994 do roku 1998 jsem v souladu s mandátem, kterým byl účetní dvůr pověřen, řídil externí audit účetnictví dvou organizací OSN, které sídlí v Římě, a to Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) a Světového potravinového programu (WFP);
- poté, od roku 1998 do roku 2002, jsem působil jako člen mezinárodního sboru auditorů NATO v Bruselu. Tento sbor odpovídá za audit účetnictví a řízení všech orgánů a složek NATO, které spravuje generální tajemník.
Rovněž bych zde rád zdůraznil, že jsem byl od roku 2003 do roku 2005 předsedou výboru pro ověřování účtů agentur pro výdaje záruční sekce Evropského orientačního a záručního fondu pro zemědělství (FEOGA) uskutečněné ve Francii; tento úřad je, jak víte, součástí systému vnitřní kontroly provádění rozpočtu Společenství a odpovídá za svou činnost Evropské komisi.
2. Na jakých třech nejdůležitějších rozhodnutích jste se ve svém profesním životě podílel?
Za prvé uvedu rozhodnutí poskytnout státu soubor účetních norem založených na zásadách účetnictví uvádějícího zjištěné pohledávky a akruálního účetnictví. Jako člen výboru pro normy veřejného účetnictví v roce 2002 a 2003 jsem se aktivně podílel na definování těchto norem, které vstoupily v platnost v lednu 2004 a zásadně změnily francouzské veřejné účetnictví.
Za druhé jsem se podílel na rozhodnutí předložit v roce 1985 Valnému shromáždění OSN první kandidaturu francouzského účetního dvora do rady auditorů OSN a zejména převzít na tříleté období řízení týmu francouzských auditorů pověřených posouzením účetnictví této organizace. Vykonávání tohoto mezinárodního mandátu mělo velmi pozitivní vliv nejen na rozšíření zkušeností auditorů, kteří se ho účastnili, ale i na vývoj pracovních metod účetního dvora.
Nakonec bych uvedl rozhodnutí, které jsem učinil jako externí auditor organizace FAO: přesvědčit tuto agenturu, aby přijala nový způsob vedení svých finančních výkazů (rozvaha, výsledovka a přílohy), který je jednodušší, jasnější a soustřeďuje se na nejdůležitější informace z hlediska účetnictví, a je tudíž pro představitele členských států této organizace, jimž jsou finanční výkazy určeny, srozumitelnější. Organizace OSN pro výživu a zemědělství nakonec toto doporučení přijala, což mělo bezesporu kladný vliv na kvalitu jejích finančních výkazů a na informovanost členských států.
Nezávislost
3. Smlouva stanoví, že členové Účetního dvora musí svou funkci vykonávat „zcela nezávisle“. Jak byste toto ustanovení uplatňoval při výkonu svých budoucích povinností?
Vzhledem k tomu, že pracuji v orgánu, jehož členové jsou považováni za soudní úředníky, je pro mne požadavek nezávislosti, který Smlouva ukládá členům Evropského účetního dvora, zvlášť důležitý.
Tato nezávislost se mi jeví jako nezbytná podmínka činnosti v obecném zájmu Unie.
Po dobu vykonávání mandátu budu zachovávat úplnou nezávislost usuzování,
- zároveň budu důsledně dodržovat ustanovení Smlouvy, a zejména nebudu vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády (počínaje vládou mé země) ani jiného subjektu,
- nebudu vykonávat žádnou jinou profesionální činnost ani jinou činnost, která by mohla být považována za neslučitelnou s činností člena Účetního dvora,
- nebudu vykonávat politickou funkci a nebudu mít finanční nebo jiné zájmy, které by mohly představovat střet zájmů nebo budit dojem střetu zájmů s funkcí člena Účetního dvora.
Obecněji řečeno budu dodržovat zásady, které stanovil Účetní dvůr pro zaručení nezávislosti svých členů.
4. Obdržel jste někdy potvrzení o splnění řídících úkolů, pokud se takový postup používá?
Tento postup se ve Francii v případě úkolů svěřených pověřeným osobám, což jsou jediné řídící úkoly, které jsem vykonával, nepoužívá.
5. Máte nějaké obchodní nebo finanční podíly nebo jiné závazky, které by mohly být v konfliktu s Vašimi budoucími povinnostmi? Jste připraven informovat o svých finančních zájmech a jiných závazcích předsedu Účetního dvora a zveřejnit je? Jste v současné době účastníkem soudního řízení? Pokud ano, uveďte prosím podrobnosti.
Nepodílím se na žádné obchodní činnosti, nemám žádné podíly ve společnostech s finanční účastí a nejsem vázán žádným závazkem, který by mohl být v rozporu s mými budoucími úkoly. Nejsem účastníkem žádného soudního řízení.
Jsem zcela připraven informovat o všech svých finančních zájmech a jiných závazcích předsedu Účetního dvora a zveřejnit je způsobem, který předseda stanoví.
6. Jste připraven po svém jmenování členem Účetního dvora odstoupit z jakékoli volené funkce nebo se vzdát jakékoli aktivní funkce spojené s odpovědností v politické straně?
Ano. Mohu dodat, že nevykonávám žádný volební mandát a nejsem členem žádné politické strany.
7. Jak byste postupoval v případech závažných nesrovnalostí, nebo dokonce podvodů či korupce, do nichž by byly zapojeny osoby v členském státě, z něhož pocházíte?
Článek 248 Smlouvy stanoví, že Účetní dvůr „podává (...) zprávy zejména o jakýchkoli nesrovnalostech“. Úkol členů Účetního dvora je tedy jasně uveden, s výhradou skutečnosti, že podle mezinárodních norem pro audit není odhalování podvodů nebo korupce hlavním posláním externího auditora.
V případě, že bych odhalil nebo že by mně podřízený auditor odhalil závažné porušení předpisů nebo situaci, která by vyvolávala podezření, že jde o podvod nebo korupci, požádal bych, ať už by byla státní příslušnost osob podílejících se na tomto jednání jakákoliv, aby bylo porušení předpisů nebo podezření v souladu s postupy, které Účetní dvůr stanoví, sděleno Evropskému úřadu pro boj proti podvodům za účelem důkladného vyšetření, přijetí nutných sankcí, případně zahájení trestního stíhání.
Plnění povinností
8. Jaké by měly být hlavní rysy řádného finančního řízení ve veřejné správě?
Požadavek spravovat finanční prostředky Společenství „v souladu se zásadami řádného finančního řízení“ uvádí Smlouva (článek 274) a připomíná ho rovněž finanční nařízení. Zaznamenal jsem také, že interinstitucionální smlouva z roku 2006 opět zdůrazňuje význam těchto zásad. Konečně článek 248 Smlouvy uvádí, že Účetní dvůr „se přesvědčuje o řádnosti finančního řízení“.
Tyto zásady jsou tedy východiskem pro činnost Komise a Účetního dvora. Mezinárodní zásady v oblasti finančního auditu stanoví alespoň částečně, jaký je obsah uvedených zásad. V souladu s nimi má být řádné finanční řízení:
- hospodárné (nezbytné prostředky mají být k dispozici v dostatečném množství a ve správnou dobu při dosažení nejlepšího poměru mezi kvalitou a cenou),
- účinné (poměr mezi prostředky, které jsou k dispozici, a dosaženými výsledky má být co nejlepší) a
- efektivní (poměr mezi prostředky, které jsou k dispozici, a cíli stanovenými pro určitou činnost má být co nejlepší).
Aby se dodržely tyto rysy řádného finančního řízení, musí být přijata určitá vnitřní organizační pravidla: je třeba jasně stanovit cíle, odpovědnosti a oddělit funkce, zajistit transparentní předávání informací, efektní fungování systému vnitřní kontroly, provádění účinného vnitřního auditu atd.
Tyto zásady jsou obecně přijímány ve všech organizacích, domnívám se však, že řádné finanční řízení veřejné správy musí mít několik dalších rysů:
- za prvé musí respektovat zákonný mandát, kterým se stanoví účel a rámec činnosti příslušné veřejné správy; je proto důležité, aby účel a rámec činnosti byly definovány jednoduše a jasně, aby je správní úředníci mohli řádně uplatňovat (v programech Společenství je to významný úkol);
- za druhé musí podléhat přiměřené vnější kontrole: veřejná správa nepodléhá obvykle hospodářské soutěži, porušení zásad řádného finančního řízení musí proto oznámit externí ověřovatel; tato vnější kontrola musí vycházet z vnitřní kontroly, která je dostatečná, nikoli však přehnaná;
- za třetí se musí zodpovídat politickému orgánu, který správě přidělil prostředky pro určitý cíl.
9. Účetní dvůr má podle Smlouvy pomáhat Evropskému parlamentu při výkonu jeho pravomocí při kontrole plnění rozpočtu. Jak byste charakterizoval své povinnosti týkající se podávání zpráv Evropskému parlamentu a zejména parlamentnímu Výboru pro rozpočtovou kontrolu?
Článek 248 Smlouvy stanoví, že Účetní dvůr je nápomocen Parlamentu a Radě při výkonu jejich pravomocí při kontrole plnění rozpočtu. Smlouva mimo jiné stanoví, v čem tato pomoc Parlamentu spočívá. Domnívám se, že mým prvním úkolem bude plně se podílet na plnění úkolů, které Smlouva Účetnímu dvoru v této souvislosti stanoví.
Hlavním úkolem každého člena Účetního dvora je řídit postup vypracovávání zpráv tak, aby informace poskytovaná Parlamentu, a zejména Výboru pro rozpočtovou kontrolu, byla bezchybná, tzn. přesná (pokud jde o údaje a zjištěné skutečnosti) a věrohodná, neboť vůči ní mohou kontrolované subjekty vznést námitky (pokud jde o „zvláštní hodnocení“, která zpráva uvádí). Aby mohl Účetní dvůr vypracovávat zprávy, má rozšířené vyšetřovací pravomoci a jeho členové se musí ujistit, že auditoři je řádně využívají.
Za druhé budu důsledně dbát na to, aby nesrovnalosti a závažné chyby byly řádně oznamovány, jak to ostatně vyžaduje Smlouva.
Za třetí se mi zdá důležité poskytnout dostatečný prostor přezkumu řízení a výkonnosti. Myslím tím kromě předkládání ročního prohlášení o věrohodnosti také vypracovávání „zvláštních hodnocení“, která jsou součástí výroční zprávy Účetního dvora, a zvláštních zpráv a stanovisek, která Účetní dvůr zveřejňuje. Tento úkol často Účetní dvůr plní na žádost Parlamentu (nebo Rady), což je v pořádku. Z tohoto hlediska se domnívám, že by bylo možné, aby se Parlament (a zejména Výbor pro rozpočtovou kontrolu) a Účetní dvůr před stanovením pracovního programu Účetního dvora navzájem informovaly (což by bylo možné, aniž by samozřejmě byla zpochybněna nezávislost Účetního dvora).
Ve vztahu k mé vlasti mohu potvrdit, že vztahy mezi francouzským účetním dvorem a parlamentem se v uplynulých letech velmi rozvinuly. Účastnil jsem se tohoto rozvoje jako předseda komory a byl jsem účastníkem několika slyšení v parlamentních výborech. Tato změna vztahů se mi jeví prospěšná pro všechny.
Obecně se domnívám, že pro orgán, který se zabývá kontrolou veřejného účetnictví, je nezbytné spolupracovat s Parlamentem v duchu dialogu, spolupráce a vzájemného respektování.
10. Jaký je podle Vašeho názoru přínos výkonnostního auditu a jak by měly být jeho výsledky začleněny do řízení?
Audit výkonnosti hodnotí kvalitu a výsledky řízení. Z jeho definice vyplývá, že závěry auditu podléhají diskusi, ale jejich přínos velmi závisí na tom, jak odpovídají skutečnosti a jak je možné je aplikovat, a na tom, zda řídící pracovníci kontrolovaného subjektu uznají skutečnost, že závěry jsou odůvodněné. Proto tento přínos velmi závisí na podmínkách, v nichž audit probíhal.
Je třeba rozlišovat mezi interním a externím auditem.
Pokud jde o vnitřní audit výkonnosti, nejčastěji se k němu přistupuje z podnětu vedení a jeho závěry jsou určeny právě vedení. Jeho přínos bude dán kvalitou informace, kterou audit poskytne (může potvrdit nebo vyvrátit názor, který vedení zastává, může nabídnout řešení, která vedoucí pracovníky nenapadla...). V každém případě rozhodne o dalším postupu na základě závěrů auditu vedení.
Odlišným případem je vnější audit výkonnosti. Přínos podobného auditu spočívá na jedné straně ve skutečnosti, že jej provádí vnější orgán, který je nezávislý na vedení kontrolovaného subjektu, na druhé straně v tom, že je určen nejen vedení, ale také orgánu, jemuž se vedení zodpovídá, v tomto případě parlamentu. O kontrolované oblasti, vytyčených tématech, v nichž se audit provádí, použitých metodách a rozsahu shromažďovaných informací rozhoduje externí auditor. V této souvislosti je činnost Účetního dvora plánovaná tak, aby pokrývala všechny činnosti Unie v průběhu několikaletého cyklu. Aby však závěry a doporučení, které budou výsledkem auditu, mohly být uplatněny, musí být externí audit veden tak, aby dodržoval určitý počet pravidel, která lze ve skutečnosti shrnout do jediného pravidla: audit je třeba provádět v ovzduší odborného dialogu vycházejícího ze skutečností tak, aby hodnota vypracovaných doporučení byla uznána vedením subjektu (i v případě, že vedení není ochotné je přijmout, což se často stává). Pokud se dodrží tyto podmínky, budou vedoucí pracovníci kontrolovaného subjektu motivováni k tomu, aby přihlíželi k doporučením a uvedli je do praxe tím spíše, že je k tomu bude vést kontrolní politický orgán, který od nich bude požadovat vyúčtování.
11. Jak by bylo možno zlepšit spolupráci mezi Účetním dvorem, národními kontrolními úřady a Evropským parlamentem (Výborem pro rozpočtovou kontrolu) v oblasti auditu rozpočtu EU?
Vím, že tato otázka je pro Evropskou unii velmi aktuální a že již byla předmětem mnoha podnětů a návrhů. Vyjádřím se k tomuto bodu s opatrností, kterou musí zachovávat ten, kdo se sám těchto úvah neúčastnil.
1.– Nejprve bych upozornil na to, že příslušné vnitrostátní orgány kontroly účetnictví pravidelně v jednotlivých státech přezkoumávají finanční operace, které vyplývají z provádění evropských politik. Zveřejňují svá zjištění a předávají je tak orgánům Společenství. Např. francouzský účetní dvůr zveřejnil v únoru 2007 svou výroční zprávu obsahující velmi kritické hodnocení přidělování zvýhodněných úvěrů, které jsou financovány z rozpočtu Unie, zemědělcům.
2.– Dále bych uvedl, že od počátku se pravidelně jednou ročně schází kontaktní výbor sdružující Evropský účetní dvůr a předsedy vnitrostátních orgánů kontroly účetnictví, kteří posuzují otázky společného zájmu a vzájemnou spolupráci. Tento výbor zvažuje zejména vypracování společných norem auditu a přijetí srovnatelných kritérií auditu přizpůsobených situaci Společenství.
3.– Konečně, zdá se nezbytné vycházet v této oblasti z ustanovení Smlouvy a z odborných standardů pro audit, které jsou uznávány na mezinárodní úrovni.
a) Smlouva stanoví, že kontroly Evropského účetního dvora v členských státech se provádějí „v součinnosti s vnitrostátními orgány kontroly účetnictví“ a že Účetní dvůr a vnitrostátní orgány kontroly účetnictví „spolupracují se vzájemnou důvěrou při uznávání vzájemné nezávislosti“.
Je tedy nezbytné povzbuzovat vnitrostátní orgány kontroly účetnictví, aby sledovaly mise, jejichž úkolem je audit a které provádí Účetní dvůr v jednotlivých státech, což podpoří vypracování společných východisek a pracovních metod.
b) Smlouva však rovněž jasně uvádí skutečnost, že za provádění rozpočtu je zodpovědná pouze Komise a že jeho externí kontrola spadá výhradně do působnosti Účetního dvora. Kontrola rozpočtu Unie nepatří do oblasti společné odpovědnosti Účetního dvora a vnitrostátních orgánů kontroly účetnictví.
c) Mezinárodní normy pro audit (zejména norma č. 600 Mezinárodní federace účetních) stanoví podmínky, za nichž může auditor vycházet z činnosti jiného auditora: pokud hodlá Evropský účetní dvůr vycházet z činnosti vnitrostátních orgánů kontroly účetnictví, měl by se ujistit, že má odpovídající rysy a kvalitu.
Podobná situace by jistě způsobila obtíže ve vztazích mezi Účetním dvorem a vnitrostátními orgány kontroly účetnictví, které by mohly být nepřekonatelné.
S přihlédnutím k těmto skutečnostem přijal Evropský účetní dvůr v červenci 2007 stanovisko k uvedeným otázkám, které podle mého názoru vytyčuje rozumnou cestu vedoucí ke zlepšení spolupráce mezi Účetním dvorem, vnitrostátními orgány kontroly účetnictví a Parlamentem.
Zásady, které by měly umožnit zlepšení spolupráce mezi Účetním dvorem, vnitrostátními orgány kontroly účetnictví a Parlamentem, bych shrnul následujícím způsobem:
- přihlížení Evropského účetního dvora k činnosti vnitrostátních orgánů kontroly účetnictví,
- harmonizace pracovních norem v rámci Evropské unie,
- výhradní odpovědnost Evropského účetního dvora za to, že vlastním úsilím získá záruky, které mu umožní vypracovat roční prohlášení o věrohodnosti,
- věnování větší pozornosti Účetního dvora těm oblastem kontroly, na nichž je Parlament (a zejména Výbor pro rozpočtovou kontrolu) zainteresován, pokud jde o prověření řádného finančního řízení a jeho kvality. Právě tato oblast je podle mne nejvhodnější pro využití zjištění vnitrostátních kontrolních orgánů Účetním dvorem.
Různé
12. Uvažoval byste o stažení své kandidatury, pokud by stanovisko Parlamentu týkající se Vašeho jmenování členem Účetního dvora nebylo příznivé?
Připomněl jsem již dříve, že úkolem Účetního dvora je pomáhat Parlamentu při kontrole provádění rozpočtu Unie a zdůraznil jsem, že je důležité vykonávat jej v duchu dialogu, spolupráce a vzájemného respektu, které by měly být průvodním znakem vztahů Účetního dvora a Parlamentu. Nepříznivé stanovisko ke jmenování by mohlo být překážkou dalšího rozvíjení těchto vztahů.
Smlouva výslovně zmiňuje nezávislost a odbornou úroveň členů Účetního dvora. Pokud by měl Parlament zpochybnit mou nezávislost a mé odborné znalosti a na základě těchto skutečností vydat nepříznivé stanovisko k mému jmenování členem Účetního dvora, byl bych ochoten svou kandidaturu stáhnout.
POSTUP
Název
Jmenování člena Evropského účetního dvora (pan Michel Cretin)
Referenční údaje
N6-0017/2007 – C6-0305/2007 – 2007/0814(CNS)
Datum konzultace s EP
19.9.2007
Příslušný výbor
Datum oznámení na zasedání
CONT
27.9.2007
Zpravodaj(ové)
Datum jmenování
Inés Ayala Sender
11.9.2007
Datum přijetí
6.11.2007
Výsledek závěrečného hlasování
+:
–:
0:
20
1
0
Členové přítomní při závěrečném hlasování
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Paulo Casaca, Szabolcs Fazakas, Christofer Fjellner, Ingeborg Gräßle, Dan Jørgensen, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jan Mulder, Francesco Musotto, Bill Newton Dunn, Bart Staes, Alexander Stubb, Paul van Buitenen, Kyösti Virrankoski
Náhradník(ci) přítomný(í) při závěrečném hlasování
Chris Davies, Edit Herczog, Véronique Mathieu, Gabriele Stauner, Petya Stavreva
