OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-2507/05
kterou položil a Jana Hybášková (PPE-DE)
Komisi
(12. července 2005)
Předmět: Metodika Eurobarometru
Současnou politickou krizi v EU přiživuje nejistota, jaké jsou v očích veřejnosti v členských státech důvody této krize. Z této nejistoty pramení rozdílné politické interpretace nespokojenosti veřejnosti s EU.
Podle většiny průzkumů ve členských státech bylo francouzské „ne“ Ústavě EU do značné míry reakcí na domácí politiku, zatímco výsledek nizozemského referenda ovlivnily argumenty týkající se finančního příspěvku Nizozemska do rozpočtu EU a nespokojenost s přistěhovalectvím. Jaké důvody těchto záporných výsledků hlasování uvádí Eurostat? Na úrovni EU dosud nebyla zveřejněna žádná jednotná analýza smýšlení veřejnosti o Ústavě EU. Nadále používat rozdílné výsledky průzkumů provedených většinou v rámci členských států může znamenat dát volný průchod populismu, nepodloženým obavám a nenávisti.
Od podzimu 2004 byl podle údajů Eurobarometru v Nizozemsku procentní podíl voličů, kteří by schválili Ústavní smlouvu, jeden z nejvyšších. O pár měsíců později se tento odhad ukázal jako nesprávný. Proč? Vyvstávají vážné otázky, jaké metody Eurobarometr používá při zjišťování mínění veřejnosti. Bere Eurobarometr v dostatečné míře v úvahu, jakou roli hrají otázky domácí politiky, když se lidé vyjadřují k Evropě? Jakým způsobem? Jaké metody se používají pro přenos informací o domácích otázkách k evropským institucím? Jsou analýzy údajů, které Eurobarometr provádí, dostatečně podrobné (tj. až na úroveň příčinných souvislostí a analýzy variance), aby bylo možno odhadnout stabilnost nebo proměnlivost postojů veřejnosti k tématům průzkumu? Je současná prodleva mezi uskutečněním průzkumu nebo získáním údajů a zveřejněním výsledků příliš velká, aby průzkum přinesl spolehlivé informace?
Co může Eurobarometr dělat, aby dospěl k přesnějšímu a rychlejšímu zjištění mínění veřejnosti v členských státech?