Otázka k ústnímu zodpovězení s rozpravou O-0198/2010
Komisi
článek 115 jednacího řádu
Marian-Jean Marinescu
,
Mathieu Grosch
za skupinu PPE Předmět: Krize způsobená sopečným popelem
Uzavření rozsáhlých sektorů evropského vzdušného prostoru v důsledku erupce sopky na Islandu způsobilo letos v dubnu / květnu vážné narušení dopravy a hospodářskou škodu a přímo postihlo 10 milionů cestujících. Má-li se zajistit, aby se krize tohoto druhu v žádném případě neopakovala, je třeba přijmout následující opatření.
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje použité pro předpověď vývoje oblaku popele byly kvůli nedostatečným pozemním zařízením na místě a vzdušným zařízením na místě neúplné, jsou nutné další investice do technologických nástrojů na zemi a ve vzduchu (zařízení LIDAR, radarová zařízení, plně vybavené kontrolní letadlo, satelitní snímky). Spolehlivou předpověď lze získat pouze za pomoci posíleného technického zázemí a 100% přesných údajů v reálném čase.
Úlohy jednotlivých institucí při řízení krize byly nejasné, což situaci ještě více zhoršilo. Zúčastněné strany (regulační orgán, Poradenské centrum pro vulkanický popel (VAAC) a poskytovatelé letových navigačních služeb) musí být plně připraveny. V tomto ohledu je nutno zavést vzdělávací kurzy včetně simulace krizových situací (výcvik v oblasti postupů krizového řízení).
Za bezpečnost letů odpovídají především provozovatelé leteckých služeb. Je proto nutné, aby měli k dispozici přesné údaje. Piloti jsou vyškoleni ve zvládání mimořádných letových podmínek, bezpečnostní příručky komerčních leteckých společností jsou regulačními orgány revidovány, kontrolovány a potvrzeny a letecké společnosti mají nezbytnou zkušenost s řízením letů v oblastech s vulkanickou aktivitou, jak dokazují jejich bezpečnostní záznamy. Letecký specialista (pilot) by proto měl být zodpovědný za vyhodnocení rizika a zajištění bezpečnosti letů tím, že např. zvolí trasu nebo rozhodne, zda je nutné přesměrování, přičemž zohlední všechny dostupné informace (poskytnutí více informací a lepší technické vybavení na palubě letadel).
Rádi bychom položili Komisi následující otázky:
1. Jaká je situace, pokud jde o zmíněná opatření?
2. Má-li se zajistit lepší a koordinovanější reakce v dobách krize, neměl by být společný rozhodovací proces více transparentní?
3. Neměl by zvýšený objem dopravy, který se v budoucnu očekává, vést k rychlejšímu zavedení jednotného evropského nebe?
4. Co bylo učiněno pro to, aby Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) v této věci převzala odpovědnost a řídila provozní změnu, kterou Evropa v této oblasti potřebuje?
